b'\n_START_ARTICLE_\nParainen\n_START_SECTION_\nKaupungin perustaminen ja nimikiista\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4nsi-Turunmaan kaupunki perustettiin 1. tammikuuta 2009, kun Houtskarin kunta, Ini\xc3\xb6n kunta, Korppoon kunta, Nauvon kunta ja siihenastinen Paraisten kaupunki lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden siihenastiset alueet k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4nyt uusi kunta, joka otti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 nimen L\xc3\xa4nsi-Turunmaa ja kaupunkinimityksen. Vuoden 2012 alusta L\xc3\xa4nsi-Turunmaan kaupunki otti uudelleen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n nimen Parainen._NEWLINE_Kaupunki aloitti toimintansa L\xc3\xa4nsi-Turunmaan nimell\xc3\xa4 vuoden 2009 alussa. Sen viiden edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4n, Paraisten kaupungin sek\xc3\xa4 Nauvon, Korppoon, Houtskarin ja Ini\xc3\xb6n kuntien valtuustot hyv\xc3\xa4ksyiv\xc3\xa4t kuntaliitoksen 26. kes\xc3\xa4kuuta 2007._NEWLINE_Kaupungin nimivalinnasta tuli alusta alkaen paljon kielteist\xc3\xa4 palautetta, koska suomenkielist\xc3\xa4 nime\xc3\xa4 L\xc3\xa4nsi-Turunmaa pidettiin k\xc3\xb6mpel\xc3\xb6n\xc3\xa4 ja keinotekoisena. My\xc3\xb6s Kotimaisten kielten tutkimuskeskus asettui sit\xc3\xa4 vastaan. Asiantuntijaryhm\xc3\xa4 ehdotti sen j\xc3\xa4lkeen, ett\xc3\xa4 uuden kunnan nimeksi valitaan joko Parainen (ruots. Pargas), Gullkrona tai Berghamn._NEWLINE_L\xc3\xa4nsi-Turunmaan kaupungin j\xc3\xa4rjestelytoimikunta taas ehdotti nime\xc3\xa4 Merikruunu._NEWLINE_Kaupungin nimen p\xc3\xa4\xc3\xa4tti lopullisesti valtiovarainministeri\xc3\xb6 19. kes\xc3\xa4kuuta 2008 kuntajakolain perusteella. Nime\xc3\xa4 L\xc3\xa4nsi-Turunmaa olivat esitt\xc3\xa4neet muut kunnat paitsi Parainen, joka olisi halunnut muuttaa tulevan kaupungin nimeksi omansa. Valtuusto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 16. joulukuuta 2008 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kaupungin nimen\xc3\xa4 toistaiseksi L\xc3\xa4nsi-Turunmaan. Asiasta j\xc3\xa4rjestettiin neuvoa-antava kunnallinen kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestys 22. toukokuuta 2011. \xc3\x84\xc3\xa4nestyksess\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes 59 prosenttia \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4neist\xc3\xa4 kannatti kaupungin nimeksi Paraista ja noin 41 prosenttia L\xc3\xa4nsi-Turunmaata. Varsinaisesti nimest\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 kaupunginvaltuusto. L\xc3\xa4hes kaikki Parainen-vaihtoehdon puolesta \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4neet olivat Paraisilta._NEWLINE_28. huhtikuuta 2009 L\xc3\xa4nsi-Turunmaan valtuusto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti, ettei kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyst\xc3\xa4 kaupungin nimest\xc3\xa4 aikaisteta 4\xc2\xa0000 henkil\xc3\xb6n allekirjoittamasta aloitteesta huolimatta. Samalla p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin ottaa kaupungin vaakunaksi Nauvon kunnanvaakuna. _NEWLINE_Valtuusto k\xc3\xa4sitteli nimiasian kes\xc3\xa4kuussa 2011, ja nimeksi valittiin Parainen, mutta muotovirheen vuoksi asia oli otettava uuteen k\xc3\xa4sittelyyn seuraavassa kokouksessa._NEWLINE_Kaupunginvaltuusto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti syyskuussa 2011, ett\xc3\xa4 kaupungin nimeksi tulee Parainen. Uusi nimi otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1. tammikuuta 2012. Ruotsinkielinen ja suomenkielinen seurakunta s\xc3\xa4ilyttiv\xc3\xa4t L\xc3\xa4nsi-Turunmaan nimiss\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta seurakuntayhtym\xc3\xa4n nimen\xc3\xa4 on Paraisten seurakuntayhtym\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nParainen\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2012 nimen Parainen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ottaneen Paraisten kaupungin samannimisen\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli vuonna 1948 perustettu Parainen-niminen kauppala ja my\xc3\xb6hempi kaupunki. Se erotettiin vuonna 1948 siihenastisesta Paraisten kunnasta, jonka uudeksi nimeksi samalla tuli Paraisten maalaiskunta. Paraisten maalaiskunta liitettiin Paraisten kauppalaan vuonna 1967, ja Paraisten kauppalasta tuli kaupunki vuonna 1977. Vuonna 2009 Paraisten kaupunki lakkautettiin osana L\xc3\xa4nsi-Turunmaan kaupungin muodostumiseen johtanutta viiden kunnan kuntaliitosta._NEWLINE_Historiallisena edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuosina 1948\xe2\x80\x932008 toimineella Paraisten kaupungilla oli kauppalan perustamisen j\xc3\xa4lkeen Paraisten maalaiskunnan nimell\xc3\xa4 toimintaansa jatkanut Paraisten kunta, joka ennen kauppalan perustamista vastasi alueeltaan vuoden 1967 kuntaliitoksen j\xc3\xa4lkeist\xc3\xa4 Paraisten kauppalaa ja my\xc3\xb6hemp\xc3\xa4\xc3\xa4 kaupunkia. Se sai kunnallishallintonsa vuonna 1870, ja sen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 ollut ja sille nimens\xc3\xa4 antanut, keskiajalla syntynyt Paraisten kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4 mainitaan historiallisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1329._NEWLINE_Vuosina 1948-2008 toiminnassa ollut Paraisten kaupunki oli kaksikielinen. Ennen kuntaliitosta vuonna 2009 asukkaista 54 prosenttia puhui \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4\xc3\xa4n ruotsia ja 45 prosenttia suomea.  Paraisten naapurikunnat ennen vuoden 2009 kuntaliitosta olivat Dragsfj\xc3\xa4rd, Kaarina, Kemi\xc3\xb6, Nauvo, Piikki\xc3\xb6, Rym\xc3\xa4ttyl\xc3\xa4, Sauvo ja Turku._NEWLINE_Vuotta 2009 edelt\xc3\xa4neen Paraisten alueen suurimmat saaret ovat Iso-Tervo (Stortervolandet), Pikku-Tervo (Lilltervo), Storm\xc3\xa4l\xc3\xb6, Lillm\xc3\xa4l\xc3\xb6, \xc3\x85l\xc3\xb6nsaari (\xc3\x85l\xc3\xb6n), Kirkkosaari (Kyrklandet), Kirjalansaari (Kirjala\xc3\xb6n), Lielahdensaari (Lielax\xc3\xb6n), Lemlahdensaari (Lemlax\xc3\xb6n), Mielisholma (Mielisholm), Attu, Sorpo, Heisala ja Tammo._NEWLINE_Paraisten Kirjalansaarella sijaitsee Suomen ainoa kalakoulu eli Suomen kalatalous- ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6instituutti. _NEWLINE_Huomattavimmat rakennukset vuotta 2009 edelt\xc3\xa4neell\xc3\xa4 Paraisten alueella ovat keskiaikainen harmaakivikirkko, 1400-luvulta per\xc3\xa4isin oleva Kuitian linna, Partekin p\xc3\xa4\xc3\xa4konttori (1916 ja lis\xc3\xa4rakennus 1955), siunauskappeli (Erik Bryggman 1930), Atun kartano, Airiston lomakeskus ja j\xc3\xa4\xc3\xa4halli.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nParaisten asutus alkoi 1100-luvulla. Ruotsinkieliset olivat enemmist\xc3\xb6n\xc3\xa4 1300-luvulta l\xc3\xa4htien._NEWLINE_Kirkkom\xc3\xa4elle kehittyi kauppa- ja asutuspaikka 1500-luvulla. Kalkkitehdas aloitti toimintansa 1800-luvun lopulla. Paraisten harmaakivikirkon etel\xc3\xa4puolella sijaitseva Vanha Malmi muodostaa Paraisten historiallisen keskustan. Se toimi entisaikaan kauppapaikkana ja on nykyisin hyvin s\xc3\xa4ilynyt puutaloalue._NEWLINE_Vanhan Malmin puurakentamisperinne syntyi luultavasti jo 1200- ja 1300-luvuilla kirkonrakentajien vaatimattomien asumusten my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Sen j\xc3\xa4lkeen kirkkoa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t rakennelmat ovat muuttuneet useasti._NEWLINE_Harmaakivikirkko ja sen kuori ja holvi koristeluineen olivat valmiita viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 1486, sill\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 vuosiluku on luettavissa kirkon sein\xc3\xa4maalauksista. Paraisten kirkko mainitaan historiallisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kertoja vuosina 1329 ja 1338._NEWLINE_Vanhan Malmin tihe\xc3\xa4 yhdyskuntarakenne on luultavasti perua 1700-luvun viimeisten vuosikymmenten vilkkaasta rakentamisesta. Monen rakennuksen ulkoasua on kuitenkin my\xc3\xb6hemmin muutettu. Kujien varsilla voi edelleen n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 yksinkertaisia, 1700-luvun rakennusperinnett\xc3\xa4 edustavia taloja ett\xc3\xa4 1800-luvulla rakennettuja kaupunkitaloja.\n_START_SECTION_\nKirkkosalmi kulkuv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85l\xc3\xb6nsaaren ja Kirkkosaaren v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on oletettavasti ollut t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 kulkuv\xc3\xa4yl\xc3\xa4 niin kauan kuin Turunmaan saaristossa on ollut asutusta. Paraisten kirkon sijaintia voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 merkkin\xc3\xa4 Kirkkosalmen aikaisemmasta merkityksest\xc3\xa4. Alun perin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 salmea halkoneelle niemelle rakennettu kirkko oli n\xc3\xa4kym\xc3\xa4, joka kohtasi kaikkia pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi kulkeneita._NEWLINE_Maanmittari Hans Hanssonin \xc3\x85l\xc3\xb6nsaaresta ja Kirkkosaaresta vuonna 1661 piirt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 kartasta k\xc3\xa4y ilmi, ett\xc3\xa4 Kirkkosalmi oli melko leve\xc3\xa4 mutta oletettavasti jo tuolloin matalahko. Paraisten historiassa mainitaan lautta, joka ylitti Kirkkosalmen jo vuonna 1620. Samalla paikalla sijaitseva silta mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran 1685._NEWLINE_Vuoden 1711 tienoilla silta oli erikoinen, sill\xc3\xa4 sen keskiosan muodosti ponttoni. Veneet saattoivat kulkea salmessa, kun ponttoni siirrettiin syrj\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tuolloin kuitenkin todettiin, ett\xc3\xa4 Kirkkosalmi oli niin matala, etteiv\xc3\xa4t isommat laivat voineet kulkea siit\xc3\xa4. Vuonna 1746 Kirkkosalmen l\xc3\xa4pi p\xc3\xa4\xc3\xa4si Bl\xc3\xa4sn\xc3\xa4siin ainoastaan tulvavesien aikaan._NEWLINE_Kirkkosalmi muuttui ajan mittaan aina vain matalammaksi, ja Paraisten kunnallisvaltuusto k\xc3\xa4sitteli asiaa useaan otteeseen. Toiset halusivat ruopata v\xc3\xa4yl\xc3\xa4n, kun taas toiset halusivat t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sen. Asiasta tuli vaikea pala kunnallisvaltuustolle, ja kumpikin leiri muodosti painostusryhmi\xc3\xa4 asiansa ajamiseksi. Ryhmien toiminta oli aatteellista, ja ne ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t varoja j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 juhlia._NEWLINE_Ajan mittaan ruoppausvaihtoehto voitti, kun lopulta ruoppauksen todettiin olevan edullisin vaihtoehto. Ruoppausty\xc3\xb6t saatiin loppuun alkukes\xc3\xa4st\xc3\xa4 1934. Kirkkosalmesta tuli 16 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 etel\xc3\xa4osistaan ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4n kapeampi pohjoisesta. Kirkkosalmen uusi v\xc3\xa4yl\xc3\xa4 vihittiin suuressa kansanjuhlassa 1. hein\xc3\xa4kuuta 1934.\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nAttu, Ali-Kirjala (Neder-Kirjala), Bjurs\xc3\xa4ng, Bj\xc3\xb6rk\xc3\xb6, Bl\xc3\xa4sn\xc3\xa4s, Boda, Bodn\xc3\xa4s, Bollb\xc3\xb6le, Bollstad, Brattn\xc3\xa4s, Degerby, Domarby, Ersby, Fagerkulla, Fallb\xc3\xb6le, Finby, Gammelg\xc3\xa5rd, Garsb\xc3\xb6le, Granvik, Grisb\xc3\xb6le, Gr\xc3\xa4ggb\xc3\xb6le, Gunnarsn\xc3\xa4s, Haraldsholm, Heisala, H\xc3\xa5ggais, Jermo, Kappeliranta (Kapellstrand), Kassor, Kirjala, Kojkulla, Koppar\xc3\xb6, Kouppo, Kuitia (Qvidja), Kurckas, Kyrk\xc3\xa4ng, Koorlahti (K\xc3\xa5rlax), K\xc3\xa4llvik, Lampis, Laplahti (Lapplax), Lemlahti (Lemlax), Levo, Lielahti (Lielax), Lillby, Lillm\xc3\xa4l\xc3\xb6, Lofsdal, Loskarn\xc3\xa4s, Mattholm, Mielisholma (Mielisholm), Munkbacka, Mustfinn, Mutainen (Muddais), Myrby, M\xc3\xa5gby, M\xc3\xb6rkby, M\xc3\xb6rkvik, Nilsby, Norrby, Nulto, Ontala (\xc3\x85ntala), Parsby, Pettby, Pikku-Tervo (Lilltervo), Pit\xc3\xa5, Piukkala (Pjukala), Pyh\xc3\xa4nsuu, P\xc3\xb6lsb\xc3\xb6le, R\xc3\xb6varn\xc3\xa4s, Sandvik, Seivis, Siggn\xc3\xa4s, Siltala (Sildala), Simonkyl\xc3\xa4 (Simonby), Skogb\xc3\xb6le, Skr\xc3\xa5bbo, Skr\xc3\xa4bb\xc3\xb6le, Skyttala, Skyttb\xc3\xb6le, Sk\xc3\xa4rmola, Sorpo, Storg\xc3\xa5rd, Storm\xc3\xa4l\xc3\xb6, Strandby, Sunnanberg, Sydmo, Syd\xc3\xa4nper\xc3\xa4, Sysilahti (Sysilax), S\xc3\xa5ris, S\xc3\xb6derby, Tara, Tennby, Tenn\xc3\xa4s, Tervsund, Toijois, Tr\xc3\xa4skby, Vallis, Vannais, Vepo, Vidkulla, V\xc3\xa5no, V\xc3\xa4sterm\xc3\xa4l\xc3\xb6, Ybbersn\xc3\xa4s.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nPargas IF on yleisseura, jonka miesten k\xc3\xa4sipallojoukkue nousi takaisin p\xc3\xa4\xc3\xa4sarjatasolle vuonna 2016.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nParaisten pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla haukimureke, karpalomehu ja omenakakut.'