b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen ensimm\xc3\xa4inen televisiol\xc3\xa4hetys\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen ensimm\xc3\xa4inen televisiol\xc3\xa4hetys esitettiin 24. toukokuuta 1955. Radioinsin\xc3\xb6\xc3\xb6riseuran syyskokouksessa vuonna 1954 oli perustettu televisiokerho, joka jakautui kuval\xc3\xa4hetinryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n, \xc3\xa4\xc3\xa4nil\xc3\xa4hetinryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n ja antenniryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n, tavoitteenaan ensimm\xc3\xa4isen koel\xc3\xa4hetyksen toteuttaminen kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1955. Kuval\xc3\xa4hettimen rakensivat tekniikan ylioppilaat Erkki Larkka ja Juhani H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4inen. Larkasta tuli my\xc3\xb6hemmin Yleisradion teknillinen johtaja. \xc3\x84\xc3\xa4nil\xc3\xa4hettimen rakensivat televisiokerhon yleisradiolaiset j\xc3\xa4senet. Antenni toteutettiin kerhon sihteerin, diplomi-insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Martti Tiurin ohjeiden mukaan. Televisiostudio rakennettiin Teknillisen korkeakoulun radiolaboratorion suurimpaan saliin Helsingin Albertinkadulla. Studion lattiapinta-ala oli 45 neli\xc3\xb6metri\xc3\xa4._NEWLINE_L\xc3\xa4hetyst\xc3\xa4 seuraamaan kutsuttiin yli viisikymment\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Vastaanottimia oli viisitoista eri puolilla Helsinki\xc3\xa4. Virityskuvaa musiikin kera alettiin l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 kello 16.00. Varsinainen ohjelma alkoi 16.30 Polyteknikkojen kuoron kvartetilla ja korkeakoulun rehtorin B. Wuolteen avaussanoilla. Kameroita oli yksi. Ohjelman juonsi n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4 Lasse P\xc3\xb6ysti. Mukana olivat my\xc3\xb6s taiteilijat Helena Vinkka, Rauha Rentola sek\xc3\xa4 Maikki L\xc3\xa4nsi\xc3\xb6. Ruotsinkielist\xc3\xa4kin ohjelmaa oli: taiteilijat Birgitta Ulfsson ja Nils Brandt esittiv\xc3\xa4t sketsin Armi ja Gil junassa. Lapsille tarjottiin Mona Leon nukketeatteria. Ohjelmassa oli my\xc3\xb6s hypnoosia ja uutiskatsauksia. Tunnin mittainen l\xc3\xa4hetys p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi s\xc3\xa4\xc3\xa4katsaukseen ja stipendien jakoon H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4iselle ja Larkalle. Lopuksi professori Jouko Pohjanpalo hyv\xc3\xa4steli yleis\xc3\xb6n sanomalla: \xe2\x80\x9dEi vain kuulemiin vaan my\xc3\xb6s n\xc3\xa4kemiin!\xe2\x80\x9d L\xc3\xa4hetyst\xc3\xa4 ei tallennettu._NEWLINE_S\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen televisiotoiminta Suomessa alkoi vuonna 1956 kahdella viikoittaisella l\xc3\xa4hetyksell\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4inen v\xc3\xa4ritelevisiol\xc3\xa4hetys ilman kaapelia toteutettiin 24. toukokuuta 1960.\n_START_SECTION_\nStockmannin kutsuvierasohjelmat\n_START_PARAGRAPH_\nStockmannin tavaratalossa Helsingin Aleksanterinkadulla esitettiin kaapeleiden v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4inen televisiol\xc3\xa4hetys kutsuvierastilaisuutena 18. marraskuuta 1950 kello 13.00. Mukana olivat muun muassa kaupunginjohtaja Erik von Frenckell sek\xc3\xa4 taiteilijat George de Godzinsky ja Ella Eronen. Stockmann j\xc3\xa4rjesti asiakkailleen parin viikon ajan maksullisia television\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksi\xc3\xa4, joissa kuuluttajana oli n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4 Kyllikki Forssell. Samalla esiteltiin General Electricin valmistamia televisiovastaanottimia.\n_START_SECTION_\nTekniset tiedot\n_START_PARAGRAPH_\nTelevisiokameraa k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t diplomi-insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri E. Lappalainen ja ohjaaja Nils Holm. L\xc3\xa4hetyksen viivaluku oli 625, kuval\xc3\xa4hettimen jaksoluku oli 203,25 MHz ja teho 40 wattia. \xc3\x84\xc3\xa4nil\xc3\xa4hettimen taajuus oli 208,75\xc2\xa0MHz ja teho viisitoista wattia.'