b'\n_START_ARTICLE_\nBretagne\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nPinta-alaltaan Bretagne on 27\xc2\xa0209 km\xc2\xb2. Alueen kallioper\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa graniittia ja liuskekive\xc3\xa4, ja maaper\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s hyvin hapanta. Bretagnella on yli 2\xc2\xa0000 kilometri\xc3\xa4 vaihtelevaa rannikkoa: paikasta riippuen rannikolla on dyynej\xc3\xa4 tai kallioita. Vuoroveden vaikutus rannikolla on huomattava, ja erityisen huomattavaa se on St-Brieucin ja St-Michelin lahdilla, joissa laskuveden aikaan paljastuu kilometreitt\xc3\xa4in meren hiekkapohjaa. Etel\xc3\xa4rannikko on maanmuodostukseltaan matalaa ja tasaista, kun taas l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 ja pohjoisessa rannikolla tyypillisi\xc3\xa4 ovat korkeat kalliot. Sis\xc3\xa4maassa on suurehkoja mets\xc3\xa4alueita ja maaper\xc3\xa4n peitt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 graniittisia tasankoja. Aikoinaan sis\xc3\xa4maalle oli tyypillinen my\xc3\xb6s pensasaitojen muodostama maisema, mutta se on paljolti kadonnut maatalouden kehittymisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. L\xc3\xa4nness\xc3\xa4 on Monts d\xc2\xb4Arr\xc3\xa9e nimell\xc3\xa4 tunnetut m\xc3\xa4et, jotka muodostavat Bretagnen korkeimmat kohdat._NEWLINE_Bretagnen ilmasto on suhteellisen leuto, mik\xc3\xa4 johtuu Golfvirran l\xc3\xa4heisyydest\xc3\xa4. Talvet ovat l\xc3\xa4mpimi\xc3\xa4, ja tavallisesti alueella on vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n lunta ja j\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4. Kes\xc3\xa4t ovat viileit\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan vaihdellessa tavallisesti 4,4\xe2\x80\x9318 \xc2\xb0C v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen vuosittainen sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on 104 senttimetri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nNis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Bretagnessa on runsaasti muun muassa mets\xc3\xa4kauriita, villisikoja ja kettuja. Puhtaissa vesist\xc3\xb6iss\xc3\xa4 tavataan my\xc3\xb6s saukkoja ja Eurooppaan istutettuja r\xc3\xa4memajavia. Rannikolla tavataan useita lintulajeja ja merell\xc3\xa4 hylkeit\xc3\xa4 ja delfiinej\xc3\xa4. Rannikkovesiss\xc3\xa4 kasvaa lis\xc3\xa4ksi yli 600 merilev\xc3\xa4lajia, joista suurta osaa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n lannoitteena. Aikoinaan suuret tammesta, py\xc3\xb6keist\xc3\xa4 ja kastanjapuista koostuneet mets\xc3\xa4t on paljolti hakattu, kun niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin aikoinaan laivojen rakennuksessa. Joitakin mets\xc3\xa4alueita, kuten For\xc3\xaat de Fourg\xc3\xa8s ja For\xc3\xaat de Paimpont on s\xc3\xa4ilynyt nykyp\xc3\xa4iviin saakka._NEWLINE_Bretagnen vesialueilla on sattunut useampi \xc3\xb6ljyturma. Vuonna 1978 laiva Amoco Cadiz haaksirikkoutui, ja siit\xc3\xa4 vuotanut \xc3\xb6ljy levisi satojen kilometrien pituudelle Bretagnen rannikolla. Vuonna 1999 tapahtui samanlainen onnettomuus, kun laiva Erika haaksirikkoutui. Nykyisin suurimpia ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ongelmia on jokien suuret nitraattipitoisuudet, mik\xc3\xa4 johtuu torjunta-aineiden laajamittaisesta k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEsihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVarhaisimmat merkit asutuksesta Bretagnessa on l\xc3\xb6ydetty Menez Dreganista, jossa on merkkej\xc3\xa4 asutuksesta ja tulen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 noin 450\xc2\xa0000 vuoden takaa. 5\xc2\xa0000\xe2\x80\x932\xc2\xa0000 vuotta sitten alueen asukkaat alkoivat asettua aloilleen ja viljelem\xc3\xa4\xc3\xa4n maata. Tuolta ajalta tunnetaan useita megaliitteja, joita rakennettiin muuallekin Eurooppaan, mutta Bretagneen erityisen runsaasti. Niiden tarkoitusta ei tiedet\xc3\xa4, mutta niiden on arveltu olleen ehk\xc3\xa4 hautapaikkojen tai rajojen merkkej\xc3\xa4. Joillakin alueilla megaliitteja oli tehty ilmeisesti huomattavan pitkiksi ketjuiksi. Megaliittien lis\xc3\xa4ksi tunnetaan kahden tyyppisi\xc3\xa4 hautoja: dolmeneja ja "all\xc3\xa9e couverte" -nimell\xc3\xa4 tunnettuja pitk\xc3\xa4nomaisia hautoja. Pronssiajalla alettiin rakentaa my\xc3\xb6s py\xc3\xb6reit\xc3\xa4 hautakumpuja, joita tehtiin ilmeisesti merkitt\xc3\xa4ville henkil\xc3\xb6ille. 750 eaa. id\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkoi tulla kelttil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4, tosin ei tiedet\xc3\xa4 oliko kyseess\xc3\xa4 rodullisesti vai pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n kulttuurillisesti kelttil\xc3\xa4inen v\xc3\xa4est\xc3\xb6. Bretagnessa eli viisi heimoa: osimesit, venetit, coriosolitesit, riedonesit ja namnetesit. L\xc3\xb6ydettyjen korujen ja muun esineist\xc3\xb6n perusteella alueella tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen vahvat kauppayhteydet Britanniaan.\n_START_SECTION_\nRoomalaisaika\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka keltit olivat tunnettuja sotaisuudestaan, heist\xc3\xa4 ei ollut vastusta laajenevalle Rooman valtakunnalle. Julius Caesar voitti alueen voimakkaimman heimon venetesit meritaistelussa Morbihaninlahdella, ja valloitetusta alueesta tuli Rooman valtakunnan Armorican provinssi. Ei ole tiedossa miss\xc3\xa4 mittakaavassa roomalaisia muutti alueelle, mutta paikallinen yl\xc3\xa4luokka alkoi rakennuttaa roomalaisen yl\xc3\xa4luokan tapaan itselleen villoja, sek\xc3\xa4 kylpyl\xc3\xb6it\xc3\xa4. Rooman vallan ajan j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4t merkit eiv\xc3\xa4t kuitenkaan ole kovin laajoja.\n_START_SECTION_\nBretagnen synty\n_START_PARAGRAPH_\nNykyinen Bretagne kehittyi paljolti Rooman valtakauden j\xc3\xa4lkeen 400- ja 500-luvuilla jaa. Tuolloin Britanniasta alkoi saapua kelttil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 brittej\xc3\xa4, jotka muuttivat anglosaksien tielt\xc3\xa4 pois. Britanniassa puhutulle kornille l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 sukua oleva bretonin kieli kehittyi Bretagnessa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in it\xc3\xa4isen ja l\xc3\xa4ntisen Bretagnen v\xc3\xa4lille syntyi ero, kun l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 puhuttiin kelttil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4 ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 latinaa ja siit\xc3\xa4 kehittynytt\xc3\xa4 galloa. Samoin Bretagnen it\xc3\xa4iset osat joutuivat roomalaiskatolisen kirkon piiriin frankkien kautta  kristinuskon tullessa l\xc3\xa4nsiosiin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 irlantilaisten munkkien tuomana. It\xc3\xa4iset osatkaan eiv\xc3\xa4t joutuneet kokonaan frankkien vallan alle, vaan niist\xc3\xa4 tuli er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista ei-kenenk\xc3\xa4\xc3\xa4n-maata. Frankit yrittiv\xc3\xa4t Ludvig Hurskaan valtakaudella kukistaa Bretagnea, mutta he eiv\xc3\xa4t pystyneet asettamaan valtaansa alueelle kuin v\xc3\xa4liaikaisesti. Ludvig Hurskas sai alueen lopulta haltuunsa nimitetty\xc3\xa4\xc3\xa4n aluetta hallitsemaan bretonip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Nomino\xc3\xabn, mutta h\xc3\xa4nen seuraajansa Kaarle Kaljup\xc3\xa4\xc3\xa4n aikana v\xc3\xa4lit kiristyiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4lleen Nomino\xc3\xabn yritt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 ottaa haltuunsa Bretagnen ja frankkien valtakunnan v\xc3\xa4lisen ei-kenenk\xc3\xa4\xc3\xa4n-maan. Bretonit voittivat Kaljup\xc3\xa4\xc3\xa4n Ballonin taistelussa, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n piti antaa Nomino\xc3\xablle kuninkaan arvo ja luopua ei-kenenk\xc3\xa4\xc3\xa4n-maasta. Voiton j\xc3\xa4lkeen alkoi kehitty\xc3\xa4 Bretagnen valtio._NEWLINE_Alueella alkoivat liikkua viikingit, jotka polttivat ja ry\xc3\xb6stiv\xc3\xa4t Bretagnen rannikkoalueita. Monet bretonip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6t pakenivat v\xc3\xa4liaikaisesti Ranskaan, josta he toivat palatessaan mukanaan ranskan kielen. Viikingit voitettiin Questembertin taistelussa vuonna 888, mik\xc3\xa4 toi lyhyen tauon viikinkihy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksiin. Viikingit palasivat ja ry\xc3\xb6stiv\xc3\xa4t Land\xc3\xa9vennecin vuonna 913, mutta heid\xc3\xa4t voitettiin j\xc3\xa4lleen Alain Barbetorten johdolla, mik\xc3\xa4 merkitsi viikinkien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysten loppua. Voiton j\xc3\xa4lkeen Barbetorte teki Nantesista Bretagnen herttuakunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin.\n_START_SECTION_\nBretagnen herttuakunta\n_START_PARAGRAPH_\nBarbetorten kuoltua Bretagnen sis\xc3\xa4iset ristiriidat mahdollistivat ulkoisten voimien puuttumisen maan sis\xc3\xa4isiin asioihin. Vilhelm Valloittaja soti joukkoineen Bretagnessa kannattamansa herttuaehdokkaan puolesta, ja my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4nen l\xc3\xa4hdetty\xc3\xa4\xc3\xa4n Englantiin vuonna 1066 monet bretonit taistelivat h\xc3\xa4nen puolellaan ja saivat palkkioksi maita Britanniasta. Ranskakin kiinnostui j\xc3\xa4lleen alueesta, ja onnistuneiden naimakauppojen kautta Bretagnessa oli kiinte\xc3\xa4t yhteydet Ranskaan vuoteen 1213 menness\xc3\xa4. Maata heikensi edelleen paikallisten lordien vaatimukset autonomiasta ja herttua Jean III:nnen kuoltua vuonna 1341 syttynyt perimyssota. Herttuan tittelist\xc3\xa4 taistelivat Jeanin sukulaiset: velipuoli Jean de Monfort ja veljentyt\xc3\xa4r Jeanne de Penthi\xc3\xa8vre. Ranska tuki Penthi\xc3\xa8vre\xc3\xa4, joka oli naimisissa Ranskan kuninkaan veljenpojan kanssa. Monfortilla oli puolestaan yhteyksi\xc3\xa4 Edvard III:nteen, ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 tukivat englantilaiset joukot. Perimyssota jatkui 20 vuoden ajan osana satavuotista sotaa. Herttuaksi nousi lopulta Jean de Monfortin poika Jean IV._NEWLINE_Monfortien dynastian aikana Bretagnen herttuakunnassa jatkui pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n suhteellisen rauhallinen aika. Bretagne joutui j\xc3\xa4lleen kahnaukseen Ranskan kanssa, kun kuningas Ludvig XI vaati aluetta itselleen. Syttyneess\xc3\xa4 sodassa suuri osa Bretagnen yl\xc3\xa4luokasta asettui Ranskan puolelle herttua Fran\xc3\xa7ois II:ta vastaan. Ranskalaiset voittivat bretagnelaiset Saint-Aubin-du-Cormier\'n taistelussa vuonna 1488. Fran\xc3\xa7ois kuoli pian taistelun j\xc3\xa4lkeen, ja h\xc3\xa4nen tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 Anna Bretagnelainen naitettiin Ranskan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 ensin Kaarle VIII:lle ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kuoltua Ludvig XI:t\xc3\xa4 seuranneelle Ludvig XII:lle. Annasta tuli kansan keskuudessa suosittu, ja h\xc3\xa4net n\xc3\xa4htiin Bretagnen itsen\xc3\xa4isyyden symbolina, vaikka poliittisesti tilanne olikin p\xc3\xa4invastainen. Anna sai 18 lasta, joista vain kaksi tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4 eli aikuisik\xc3\xa4\xc3\xa4n saakka. Yksi h\xc3\xa4nen tytt\xc3\xa4rist\xc3\xa4\xc3\xa4n naitettiin Annan kuoltua vuonna 1514 kruununperij\xc3\xa4 Frans I:lle, joka solmi Ranskan kanssa Vannesissa unionisopimuksen vuonna 1532. Bretagnesta tuli osa Ranskaa, mutta se s\xc3\xa4ilytti etuoikeuksia, kuten omat oikeusistuimet ja asukkaiden vapauden asepalveluksesta.\n_START_SECTION_\nItsehallinnollisena Ranskan osana\n_START_PARAGRAPH_\nRanskan vallan alaisuuden alkukautta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Bretagnen kulta-aikana. Pellavaa myytiin suuressa mittakaavassa Englantiin, ja kalastuksesta tuli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 elinkeino. Kaupank\xc3\xa4ynti toi varallisuutta alueelle, ja moniin kaupunkeihin rakennettiin uusia kirkkoja ja taloja. Rennesist\xc3\xa4 tuli alueen uusi p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki. Uskonsodat vaikuttivat Bretagneenkin, jossa suurin osa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 oli katolilaisia, mutta jossa jotkin yl\xc3\xa4luokan suvut k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t protestanttisuuteen. Alueella taisteltiin etenkin vuosien 1589\xe2\x80\x931598 aikana. Paikalle tuli ulkomaalaisia sotilaita: englantilaisia protestanttien ja espanjalaisia katolilaisten avuksi. Sodan aikana Saint-Malon kaupunki julistautui itsen\xc3\xa4iseksi, mutta itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 kesti vain nelj\xc3\xa4 vuotta ennen sen antautumista. Uskonsodat p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t lopulta Henrik IV:nnen k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytty\xc3\xa4 katolilaisuuteen._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen Bretagnessa alkoi j\xc3\xa4lleen nousukausi. Uskonsotien seurauksena alkoi voimakas vastareformaatio, ja alueelle rakennettiin lukuisia uusia kirkkoja ja kappeleita. Useat l\xc3\xa4hetyssaarnaajat alkoivat lis\xc3\xa4ksi toimia maaseutuv\xc3\xa4est\xc3\xb6n parissa vahvistaakseen n\xc3\xa4iden katolilaisuutta. Kuuluisimpia n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 l\xc3\xa4hetyssaarnaajista olivat Michel le Nobletz ja P\xc3\xa8re Julien Maunoir. Molemmat heist\xc3\xa4 toimivat kansan parissa bretonin kielell\xc3\xa4. 1600-luvun alkupuolella Bretagnen satamia ja laivastotukikohtia kehitettiin. Vuonna 1631 Brestist\xc3\xa4 tuli Ranskan laivaston p\xc3\xa4\xc3\xa4tukikohta, ja vuonna 1666 perustettiin Lorientin kaupunki laivanrakennusteollisuutta varten. Nantesista oli tullut t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisen kaupan keskus._NEWLINE_Bretagnen ja Ranskan unionista alkoi tulla kiistaa, kun bretagnelaisten mielest\xc3\xa4 Ranskan kuningas Ludvig XIII vaati heilt\xc3\xa4 liian suuria lahjoja unionisopimuksen yll\xc3\xa4pitoa vastaan. H\xc3\xa4nen seuraajansa Ludvig XIV:nnen kaudella Bretagneen alettiin tuoda veroja, joista se oli aiemmin ollut vapaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti levottomuuksiin Rennesiss\xc3\xa4 ja Nantesissa, joista kapina levisi maaseudulle saakka. Avoin kapina syttyi L\xc3\xa4nsi-Bretagnessa vuonna 1675, ja sen johtoon nousi Sebastien Le Balp, mutta h\xc3\xa4net murhattiin, ja kapina j\xc3\xa4i vaille johtajaa. Kapina murskattiin ja useita siihen osallistuneita hirtettiin. 1700-luvun puolella j\xc3\xa4nnitteet kasvoivat edelleen etenkin kasvavan varakkaan kauppiasluokan takia; sill\xc3\xa4 ei varallisuudestaan huolimatta ollut juurikaan valtaa Bretagnessa. Samalla Nantesista kasvoi Ranskan toiseksi merkitt\xc3\xa4vin satama ja t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 orjakaupan keskus.\n_START_SECTION_\nKiinte\xc3\xa4ksi osaksi Ranskaa\n_START_PARAGRAPH_\nBretagne menetti erityisoikeutensa Ranskan suuren vallankumouksen yhteydess\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapahtui vapaaehtoisesti, kun Bretagnen parlamentti lakkautettiin vuonna 1789. Erityisoikeuksille ei uskottu olevan tarvetta uudessa tasavaltalaisessa maassa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Bretagne jaettiin viiteen departementtiin. Seurasi my\xc3\xb6s uskonnollisten johtajien vaino, kun vain nelj\xc3\xa4nnes Bretagnen papistosta suostui vannomaan uskollisuutta uudelle tasavallalle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti tavallisen kansan keskuudessa tasavallan vastaiseen mielialaan, ja Bretagneen perustettiin vastavallankumouksellisia kuningasvaltaa kannattavia joukkoja. Marquis de la Rou\xc3\xabrien vuonna 1791 perustamat joukot k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t kuitenkin tappion. Kun Preussi ja It\xc3\xa4valta aloittivat sodan tasavaltaa vastaan, bretagnelaiset kutsuttiin asepalvelukseen, josta monet laistivat piiloutumalla. Monet heist\xc3\xa4 liittyiv\xc3\xa4t paikallisiin kapinallisiin, mutta heid\xc3\xa4t kukistettiin Napoleonin noustua valtaan. Toisaalta Napoleon antoi Bretagnelle helpotuksia liittyen papistoon ja palveluksenottoihin. Napoleon aloitti my\xc3\xb6s Nantesin ja Brestin v\xc3\xa4lisen kanaalin rakennuttamisen englantilaisten saarrettua Bretagnen satamat._NEWLINE_Bretagnen menetetty\xc3\xa4 etuoikeutensa bretagnelainen kulttuuri ja bretonin kieli k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t. Vuodesta 1793 kaikki opetus tapahtui ranskaksi. Perinteinen teollisuus k\xc3\xa4rsi, ja maataloutta vaivasi ty\xc3\xb6voimapula. Viel\xc3\xa4 1840-luvulla alueella k\xc3\xa4rsittiin merkitt\xc3\xa4viss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4d\xc3\xa4st\xc3\xa4. Pienemm\xc3\xa4t satamakaupungit kuten Morlaix ja Redon kuihtuivat Lorientin kukoistaessa. Nantesin-Brestin kanaali valmistui vuonna 1842 ja Quimper, Rennes ja Brest liitettiin Ranskan rautatieverkkoon vuoteen 1865 menness\xc3\xa4. Maatalous alkoi toipua parempien lannoitteiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4, mutta maaseudun asukkaiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 laski n\xc3\xa4iden muuttaessa kaupunkeihin. 1800-luvun loppupuolella noin 300\xc2\xa0000 muutti Bretagnen ulkopuolelle Ranskan suuriin kaupunkeihin, kuten Pariisiin, ja ulkomaille. 1800-luvun lopussa her\xc3\xa4si my\xc3\xb6s kiinnostus Bretagnen kelttil\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 kohtaan ja perustettiin Union R\xc3\xa9gionaliste Bretonne tutkimaan bretonin kielt\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 paikallista kertomaperinnett\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMaailmansodat\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen maailmansota johti monien bretagnelaisten kuolemaan ja my\xc3\xb6s muualta tulleiden pakolaisten asettumiseen alueelle. Maailmansotien v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana Bretagnen poliittinen voimatasapaino vaihteli sosialistien ja konservatiivien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi bretagnelaiset nationalistiset liikkeet aktivoituivat, ja esimerkiksi Ranskan ja Bretagnen unionia kuvastanut patsas Rennesiss\xc3\xa4 r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytettiin. Morvan Marchal suunnitteli Bretagnen lipun vuonna 1926. Toisessa maailmansodassa vuonna 1940 saksalaiset miehitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t Bretagnen, ja alueelle tuli noin 150\xc2\xa0000 saksalaissotilasta. Bretagnen satamista tehtiin sukellusveneiden tukikohtia, mink\xc3\xa4 johdosta liittoutuneet pommittivat useasti alueen satamia. Bretagnessa toimi useita vastarintaryhmittymi\xc3\xa4, ja toisaalta pieni joukko nationalisteja teki yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 miehitt\xc3\xa4jien kanssa. Bretagne vapautettiin liittoutuneiden noustua maihin Normandiassa vuonna 1944. Lis\xc3\xa4ksi paikalliset vapauttivat jotkin paikat, kuten Quimperin.\n_START_SECTION_\nSodan j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nBretagnen merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t kaupungit olivat sodan seurauksena raunioina ja j\xc3\xa4lleenrakennus kesti vuosia. Vuodesta 1950 l\xc3\xa4htien alueelle alettiin houkutella investointeja, mik\xc3\xa4 johtikin esimerkiksi autoteollisuuden tuloon Rennesiin, Vannesiin ja Lannioniin. Bretagnesta irrotettiin osa vuonna 1957, ja siit\xc3\xa4 luotiin Loire-Atlantiquen departementti osaksi Pays de la Loiren aluetta. Alueen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungiksi tuli Bretagneen aiemmin kuulunut Nantes. My\xc3\xb6hemmin alueiden uudelleenyhdist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 on vaadittu usealta taholta. Vuonna 1951 muutettiin vuodesta 1789 ollutta kieltoa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 bretonin kielt\xc3\xa4 kouluissa. Siihen asti bretonin puhuminenkin oli ollut rangaistava teko kouluissa. Maatalous kehittyi nopeasti 1950-luvulta eteenp\xc3\xa4in huolimatta maaseutuv\xc3\xa4est\xc3\xb6n v\xc3\xa4henemisest\xc3\xa4. 1990-luvulle menness\xc3\xa4 Bretagne tuotti noin viidenneksen Ranskan maidosta ja yli 60% artisokista ja kukkakaaleista.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2007 Bretagnessa asui 3\xc2\xa0120\xc2\xa0288 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Bretagnen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 eli bretonit ovat kelttil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4, ja heid\xc3\xa4n esi-is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tulivat muun Ranskan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 paljolti poiketen Britanniasta. Historiallisesti Bretagne on ollut Ranskan tiheimmin asuttuja alueita, mutta maailmansodat ja maastamuutto ovat pienent\xc3\xa4neet t\xc3\xa4t\xc3\xa4 asemaa. Viel\xc3\xa4 vuonna 1801 Bretagnessa asui 6,5\xc2\xa0% koko Ranskan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4, kun sama lukema oli vuonna 1982 en\xc3\xa4\xc3\xa4 4,98\xc2\xa0%. Maahanmuuttajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ylitti maastamuuttajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1975, ja sama tilanne jatkuu edelleen. Bretagnen v\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvu on vuosien 1999\xe2\x80\x932008 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ollut 0,9\xc2\xa0%, mik\xc3\xa4 on enemm\xc3\xa4n kuin Ranskan keskiarvo 0,7\xc2\xa0%. V\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvu selittyy maahanmuutolla. 31,5% bretagnelaisista asuu yli 10\xc2\xa0000 hengen kaupungeissa Ranskan keskiarvon ollessa 48,5\xc2\xa0%. Yli 60-vuotiaiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on Ranskan keskiarvoa hieman suurempi, 24,4\xc2\xa0% v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 keskiarvon ollessa 22,4\xc2\xa0%. Luku vaihtelee kuitenkin merkitt\xc3\xa4viss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin alueellisesti: C\xc3\xb4tes-d\'Armorin departementissa lukema on 28,1% ja Ille-et-Vilainessa 20,2\xc2\xa0%._NEWLINE_Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n maahanmuuttajaryhm\xc3\xa4n muodostavat britit, joita asuu etenkin maan sis\xc3\xa4osissa, miss\xc3\xa4 asuntojen hinnat ovat rannikkoa halvempia. Brittil\xc3\xa4isten maahanmuuttajien takia Bretagnessa julkaistaan esimerkiksi englannin kielist\xc3\xa4 lehte\xc3\xa4 The Central Brittany Journal. Brittil\xc3\xa4isten maahanmuuttajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t ovat kuitenkin laskeneet. Suurimpia ulkomaisia kansalaisryhmi\xc3\xa4 vuonna 2007 Bretagnessa olivat portugalilaiset (4\xc2\xa0900) ja marokkolaiset (4\xc2\xa0279). Yhteens\xc3\xa4 ulkomaiden kansalaisia oli Bretagnessa 54\xc2\xa0418.\n_START_SECTION_\nPolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nBretagnen alueellinen hallintoelin on Bretagnen alueneuvosto. Sen edustajat valitaan vaaleilla, joista viimeisimm\xc3\xa4t pidettiin vuonna 2015. Edustajia alueneuvostossa on 83, ja heid\xc3\xa4t valitaan kuusivuotiskausiksi Bretagnen eri departementeista. Nykyisen alueneuvoston puheenjohtajana toimii sosialistisen puolueen edustaja ja Ranskan puolustusministeri Jean-Yves Le Drian._NEWLINE_Bretagnen nationalistiset liikkeet ovat syyllistyneet terroristi-iskuihin. 1960-luvulta l\xc3\xa4htien on tehty yli 200 v\xc3\xa4kivaltaista iskua, joista useimmat on toteuttanut Arm\xc3\xa9e R\xc3\xa9volutionnaire Bretonne. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysten kohteena ei kuitenkaan yleens\xc3\xa4 ole olleet ihmiset, mutta esimerkiksi vuonna 2000 tapahtuneessa iskussa kuoli pikaruokalan tarjoilija. Iskusta tuomittiin vuonna 2004 yksitoista henkil\xc3\xb6\xc3\xa4, joista nelj\xc3\xa4\xc3\xa4 pidettiin terroristeina.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nMuusta Ranskasta poiketen Bretagnessa ei ole maksullisia teit\xc3\xa4. Alueella on kolmetoista junarataa, joilla on pituutta yhteens\xc3\xa4 1\xc2\xa0193 kilometri\xc3\xa4. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kolme on TGV-junien k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. TGV-junalla esimerkiksi matka Rennesist\xc3\xa4 Pariisiin kest\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksi tuntia. Rautatieliikenteen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 nousi vuosien 2002\xe2\x80\x932007 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana 34\xc2\xa0%. Bretagnessa on kahdeksan lentokentt\xc3\xa4\xc3\xa4 Brestiss\xc3\xa4, Rennesiss\xc3\xa4, Lorientissa, Quimperissa, Dinardissa, Lannionissa ja Saint-Brieuc Morlaixissa. Lis\xc3\xa4ksi Notre-Dame-des-Landesiin on rakenteilla uusi kansainv\xc3\xa4linen lentokentt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nBretagnen ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyslukemat ovat olleet pari prosenttia maan keskiarvoa pienempi\xc3\xa4. Vuonna 2006 ty\xc3\xb6voimaan kuuluvia bretagnelaisia oli 1,24 miljoonaa. Noin 6% heist\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skenteli maatalouden ja kalastuksen parissa, noin 25% teollisuuden ja 70\xc2\xa0% kauppa- ja palvelualoilla. Paikallisen talouden tyypillinen piirre ovat paikalliset pienet ja keskikokoiset yritykset. Maatalous on keskittynyt karjan ja kasvisten kasvatukseen. Vuonna 2005 Bretagnessa oli 40\xc2\xa0632 maatilaa, mik\xc3\xa4 merkitsi 21\xc2\xa0%:n laskua vuodesta 2000. Teollisuuden saralla Bretagne on niit\xc3\xa4 harvoja alueita Ranskassa, joissa teollisuuden ty\xc3\xb6paikat ovat lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneet 1980-luvun j\xc3\xa4lkeen. Suurin osa, noin 43% teollisuusyrityksist\xc3\xa4, on keskittynyt ruuan valmistukseen. Muita teollisuuden aloja ovat muun muassa autoteollisuus ja laivanrakennus.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nPerinteinen bretagnelainen kulttuuri on paljolti h\xc3\xa4vinnyt etenkin maaseudun muuttumisen seurauksena. Kuitenkin viime vuosikymmenten aikana bretagnelaista kulttuuria on my\xc3\xb6s elvytetty. Naiset pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t edelleen tunnettua bretagnelaista p\xc3\xa4\xc3\xa4hinett\xc3\xa4 nimelt\xc3\xa4 coiffe, mutta sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n vain erityistilanteissa. Bretagnessa toimii useita kansanmusiikkia soittavia yhtyeit\xc3\xa4 ja alueella j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n kansantansseja. Perinteisi\xc3\xa4 k\xc3\xa4sity\xc3\xb6it\xc3\xa4, kuten punottuja koreja, valmistetaan edelleen paikoittain. Maaseudulle tyypillisi\xc3\xa4 huonekaluja ei kuitenkaan en\xc3\xa4\xc3\xa4 valmisteta.\n_START_SECTION_\nKieli\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisin valtaosa Bretagnen asukkaista puhuu ranskaa. Alueella on sen lis\xc3\xa4ksi kaksi historiallista kielt\xc3\xa4, joita puhutaan edelleen. Bretonin kieli on kelttil\xc3\xa4inen kieli, jota puhuu noin 5,5\xc2\xa0% alueen v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Valtaosa sen puhujista asuu Bretagnen l\xc3\xa4nsiosissa. Romaanisiin kieliin kuuluvaa galloa puhutaan sit\xc3\xa4 vastoin maan it\xc3\xa4osissa. Gallon kielen osaajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei ole tehty kovin monta tutkimusta, mutta er\xc3\xa4\xc3\xa4n tutkimuksen mukaan sit\xc3\xa4 osaa 5\xe2\x80\x9310\xc2\xa0% It\xc3\xa4-Bretagnen v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Molemmat kielet ovat uhanalaisia, ja ne siirtyv\xc3\xa4t sukupolvelta toiselle en\xc3\xa4\xc3\xa4 vain harvoissa perheiss\xc3\xa4. Bretonin kielell\xc3\xa4 on nykyisin tarjoilla kouluopetusta, ja sit\xc3\xa4 opetetaan 121 yl\xc3\xa4asteella ja 45 lukiossa. Galloa opetetaan vastaavasti nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 yl\xc3\xa4asteella ja kolmessa lukiossa._NEWLINE_Ehk\xc3\xa4 tunnetuin bretoniksi kirjoittanut kirjailija oli Pierre-Jakez H\xc3\xa9lias, joka kuvasi kirjoissaan Bretagnen maaseudun el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4n kirjoitti kirjoja bretoniksi ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi ne ranskaksi. Kirjaa Le Cheval d\'orgueil myytiin 2,2 miljoonaa kappaletta, mutta vain 750 niist\xc3\xa4 bretoniksi.\n_START_SECTION_\nUskonto\n_START_PARAGRAPH_\nValtaosa bretagnelaisista on katolilaisia. Uskonnollisuus on v\xc3\xa4hentynyt, mutta uskonnolliset tavat kuten h\xc3\xa4\xc3\xa4t ja kaste ovat edelleen yleisi\xc3\xa4. Bretagne on Euroopan suurimpia uskonnollisten monumenttien keskittymi\xc3\xa4. T\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 hahmoja Bretagnen uskonnollisuudessa ovat seitsem\xc3\xa4n alueen pyhimyst\xc3\xa4 ja n\xc3\xa4ihin yhdistetyt kirkot. Pyhimykset ovat ep\xc3\xa4virallisia, eli katolinen kirkko ei ole pyhitt\xc3\xa4nyt heit\xc3\xa4 virallisesti. Bretagnessa on suuria m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 pyhiinvaellusreittej\xc3\xa4 merkinneit\xc3\xa4 tienvarsiristej\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 pyhi\xc3\xa4 l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4, joille on yleens\xc3\xa4 pystytetty jonkun pyhimyksen patsas. L\xc3\xa4hteisiin liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein usko niiden parantavasta voimasta. Paikalliseen uskonnolliseen perinteeseen on sekoittunut kelttil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 aiheita, kuten k\xc3\xa4rryj\xc3\xa4 ajavana luurankona kuvattu Ankou. Ankoun kuvia on usein eri kirkoissa.'