b"\n_START_ARTICLE_\nMeemi\n_START_PARAGRAPH_\nMeemi (engl. meme < kreik. \xce\xbc\xce\xaf\xce\xbc\xce\xb7\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82, mimesis) on idea, k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymismalli, tyyli tai k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tapa, joka levi\xc3\xa4\xc3\xa4 kulttuurissa henkil\xc3\xb6lt\xc3\xa4 toiselle. Se on kulttuurinen ja viestinn\xc3\xa4llinen kopioituja eli replikaattori. K\xc3\xa4sitett\xc3\xa4 meemi k\xc3\xa4ytti ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Richard Dawkins vuonna 1976 kirjassaan Geenin itsekkyys. Esimerkkein\xc3\xa4 meemeist\xc3\xa4 Dawkins luettelee \xe2\x80\x9ds\xc3\xa4velm\xc3\xa4t, ajatukset, hokemat, vaatemuodit, saviruukkujen ja rakennusten kaarten muodot\xe2\x80\x9d. Antaessaan keksinn\xc3\xb6lleen nime\xc3\xa4 h\xc3\xa4n halusi \xe2\x80\x9dsubstantiivin, johon sis\xc3\xa4ltyy kulttuurin v\xc3\xa4littymisen yksik\xc3\xb6n eli matkimisen yksik\xc3\xb6n idea\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nMeemin luonne\n_START_PARAGRAPH_\nDawkinsin mukaan sek\xc3\xa4 geenit ett\xc3\xa4 meemit levi\xc3\xa4v\xc3\xa4t riippumatta siit\xc3\xa4, ovatko ne hy\xc3\xb6dyllisi\xc3\xa4 ihmisen kannalta. Molemmat kopioitujat ovat itsekk\xc3\xa4it\xc3\xa4 olioita. Geenit rakentavat eli\xc3\xb6it\xc3\xa4 elatusalustoikseen, ja n\xc3\xa4iden biologisten rakenteiden menestyksek\xc3\xa4s kopioituminen takaa sekoittumattomien geenien siirtymisen sukupolvilta toisille. My\xc3\xb6s meemit ovat itsekk\xc3\xa4it\xc3\xa4 olioita, jotka k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t ihmisi\xc3\xa4 oman levi\xc3\xa4misens\xc3\xa4 kulkuneuvoina. Meemit ovat my\xc3\xb6s sokeita sille, mit\xc3\xa4 niiden kulkuneuvoille tapahtuu. Susan Blackmoren mukaan meemit ja geenit ovat vain analogisia toisilleen eik\xc3\xa4 niiden tarvitse toimia toistensa kaltaisesti. Blackmore on my\xc3\xb6s ehdottanut, ett\xc3\xa4 teknologisia meemej\xc3\xa4 kutsuttaisiin englannin kielen termill\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dtemes\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nKopioitumis- ja tallennusmekanismi\n_START_PARAGRAPH_\nGeenit on koodattu DNA:han ja ne monistuvat tarkasti pitkin iturataa sukupolvesta toiseen. Memetiikka on alusta pit\xc3\xa4en rakentunut geeni\xe2\x80\x93meemi-analogialle. N\xc3\xa4in ollen on oikeutettua kysy\xc3\xa4: Mik\xc3\xa4 on \xe2\x80\x9dX\xe2\x80\x9d analogiassa \xe2\x80\x9dgeeni\xc2\xa0: DNA = meemi\xc2\xa0: X\xe2\x80\x9d\xc2\xa0? On esitetty, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dX\xe2\x80\x9d = kompleksinen aivorakenne tai aivoihin tallentunut ohjesarja, ohjelma tai resepti, meemin genotyyppi, joka tuottaa meemin ilmiasun eli sen, miten meemi maailmassa ilmenee ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 vaikuttaa. Dennett varoittaa samastamasta meemej\xc3\xa4 aivorakenteisiin \xe2\x80\x93 eih\xc3\xa4n geeni\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n samaisteta DNA:han._NEWLINE_Blackmore on t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asiassa sallivampi: \xe2\x80\x9dK\xc3\xa4yt\xc3\xa4n jatkossa termi\xc3\xa4 'meemi' viittaamaan erotuksetta kaikentyyppiseen memeettiseen informaatioon, mukaan luettuna ajatukset, aivorakenteet joihin ajatukset paikallistuvat, k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymistavat joita n\xc3\xa4m\xc3\xa4 aivorakenteet tuottavat ja niiden toisinnot kirjoissa, resepteiss\xc3\xa4, kartoissa ja nuoteiksi kirjoitetussa musiikissa.\xe2\x80\x9d T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoittaa samalla geeni\xe2\x80\x93meemi-analogiasta luopumista, mik\xc3\xa4 onkin viisasta mutta samalla on omiaan v\xc3\xa4hent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n memetiikan omaleimaisuutta kulttuurisen muutoksen selittimen\xc3\xa4. Meemeilt\xc3\xa4 puuttuu DNA:han vertautuva digitaalinen koodi, ja sik\xc3\xa4li kuin meemeill\xc3\xa4 on genotyyppi, se ei ole lainkaan yht\xc3\xa4 kiintoisa tai merkityksellinen kuin ilmiasu eli ne ominaisuudet jotka edesauttavat meemin kopioitumista, tarttuvuutta ja menestyst\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMemeettinen evoluutio\n_START_PARAGRAPH_\nMeemien siirtymist\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6st\xc3\xa4 toiseen on verrattu biologisessa analogiassa virusten levi\xc3\xa4miseen. Viruksethan levitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t geneettist\xc3\xa4 informaatiota. Ihmisen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisen muuttuminen on kuitenkin monimutkainen asia eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 kaikki \xe2\x80\x9dmeemiviruksen\xe2\x80\x9d saaneet muuta k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4\xc3\xa4n samalla tavalla. Memeettinen evoluutio on lamarckilaista. Meemi monistuu yksil\xc3\xb6iden kesken verkostomaisesti. Meemit siirtyv\xc3\xa4t suurelta osin ihmislasten oppimisprosessin t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n elementin eli matkimisen kautta, mutta ne voivat siirty\xc3\xa4 my\xc3\xb6s oivaltamisen avulla. Uskontotieteilij\xc3\xa4 Pascal Boyerin mukaan kulttuurin siirtyminen ei muistuta meemien monistumista geenien tavoin identtisin\xc3\xa4, vaan siirtym\xc3\xa4prosessi n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n poikkeuksellisen runsaasti outoja muunnelmia._NEWLINE_Biologinen evoluutio on hidasta, mutta kulttuurin kehittyminen on nopeaa ja kiihtyv\xc3\xa4\xc3\xa4, tiedonvarastoinnin ansioista kjasautuvaa. Ohjaamattoman ja suuntaamattoman memeettisen evoluution nopeus tekee siit\xc3\xa4 samalla sekaista ja jopa kaoottista. Miten sellaisesta voisi synty\xc3\xa4 toimivia rakenteita? Biologinen evoluutio on s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 ja vailla p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4. Kulttuurievoluutio voi olla hyvinkin nopeasti ja jyrk\xc3\xa4sti muuttuvaa, ja periaatteessa sill\xc3\xa4 voi olla ihmisten tahtoon perustuva p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMeemi ja merkki\n_START_PARAGRAPH_\nMeemi\xc3\xa4 on usein pidetty turhana k\xc3\xa4sitteen\xc3\xa4. On huomautettu, ett\xc3\xa4 darwinilainen evoluutio ei ole ainoa vaihtoehto. Virolainen biosemiootikko Kalevi Kull (2000) pit\xc3\xa4\xc3\xa4 meemi\xc3\xa4 rappeutuneena merkkin\xc3\xa4 ja tarjoaa Darwinia edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 baerilaista kehitysoppia semioottiseksi eli merkkiopilliseksi viitekehykseksi. Tunnetumpi on Charles S. Peircen pragmatismin evolutionaarinen luonne. Niinp\xc3\xa4 esimerkiksi Deacon (1998) ja Kilpinen (2008) pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t peircel\xc3\xa4ist\xc3\xa4 merkki\xc3\xa4 t\xc3\xa4ydellisemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 kuin meemi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMeemipleksi\n_START_PARAGRAPH_\nYhteinen etu ker\xc3\xa4\xc3\xa4 tietyt meemit yhdeksi joukoksi. T\xc3\xa4llainen yhdess\xc3\xa4 kopioituva meemiryhm\xc3\xa4, meemipleksi (tai meemikompleksi), muodostaa itsej\xc3\xa4rjestyv\xc3\xa4n ja itsesuojelevan rakenteen. Meemipleksi ottaa vastaan yhteensopivia uusia meemej\xc3\xa4 ja vieroksuu yhteensopimattomia. Meemipleksia ei voi suoraan rinnastaa geenej\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n kromosomiin, koska meemien ei tarvitse olla niin riippuvaisia kuulumisesta yhdess\xc3\xa4 kopioituvaan ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuten taas biologisesta materiasta koostuvilla geeneill\xc3\xa4 on useimmiten laita.\n_START_SECTION_\nMieli\n_START_PARAGRAPH_\nKulttuurissa meemit kilpailevat p\xc3\xa4\xc3\xa4syst\xc3\xa4 ihmismieleen, sill\xc3\xa4 Dennettin mukaan ihmismielen kapasiteetti on rajallinen. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 siis tuskin on kysymys aivojen muistikapasiteetista vaan pikemminkin ihmismielen rajallisesta vastaanottavuudesta. Dennettin mielest\xc3\xa4 \xe2\x80\x9driippumaton mieli\xe2\x80\x9d on myytti. Arvostelijat ovat kysyneet: jos ihmismieli on vain meemirakennelma vailla omia ominaisuuksia, kuinka selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 subjektiiviset tuntemukset? Dennett on todennutkin, ett\xc3\xa4 ihmismieli on \xe2\x80\x9dhyvin suuressa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin\xe2\x80\x9d (ei siis kokonaan) meemien luomusta.\n_START_SECTION_\nInternet-meemi\n_START_PARAGRAPH_\nInternet-ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4 nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein meemeiksi tai tarkemmin sanottuna \xe2\x80\x9dinternet-meemeiksi\xe2\x80\x9d. Kulttuuristen meemien tapaan my\xc3\xb6s nettimeemit muuttuvat siirtyess\xc3\xa4\xc3\xa4n ihmiselt\xc3\xa4 toiselle."