b'\n_START_ARTICLE_\nLitografia\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKivipainannan keksi saksalainen Alois Senefelder vuonna 1798. Litografia oli 1400-luvun alun j\xc3\xa4lkeen ensimm\xc3\xa4inen t\xc3\xa4ysin uuteen menetelm\xc3\xa4\xc3\xa4n perustuva grafiikan tekniikka. Litografiasta tuli 1820-luvulla kuvitustekniikka, ja kuvataiteilijat kiinnostuivat siit\xc3\xa4. Litografian k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ji\xc3\xa4 ovat olleet Francisco de Goya ja Eug\xc3\xa8ne Delacroix. Honor\xc3\xa9 Daumier piirsi l\xc3\xa4hes p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in satiirisia kuvia pariisilaisel\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 La Caricature ja Le Charivari -lehtiin. Ainoastaan kivipiirrostekniikka teki t\xc3\xa4llaisen tuotannon mahdolliseksi. Ranskan asema litografiassa oli keskeinen koko 1800-luvun, ja se huipentui 1890-luvulla Henri de Toulouse-Lautrecin, Pierre Bonnardin ja Edouard Vuillardin tuotannossa._NEWLINE_Suomen ensimm\xc3\xa4isen kivipainon perusti Fredrik Tengstr\xc3\xb6m vuonna 1834 Helsinkiin._NEWLINE_Vuosisadan alussa erityisesti saksalaiset ekspressionistit suosivat litografiaa puupiirroksen ohella. Siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien se on kuulunut taidegrafiikan suosituimpiin tekniikoihin.\n_START_SECTION_\nTekniikan toimintaperiaate\n_START_PARAGRAPH_\nLitografialla tarkoitetaan painomenetelm\xc3\xa4\xc3\xa4, jossa kuva muodostuu painettavalle pinnalle kemiallisessa prosessissa. Sopivalla musteen ja veden yhdistelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 muste saadaan negatiivipinnalta tarttumaan paperiin positiivikuvana, ja vesi puhdistaa negatiivimallin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 mahdollistaa suhteellisen litte\xc3\xa4n negatiivimallin, joka puolestaan mahdollistaa paljon suurempien painosten ottamisen samalla laatalla kuin vanhemmilla painomenetelmill\xc3\xa4._NEWLINE_Laattana k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein tasaiseksi hiottua kalkkikive\xc3\xa4, jonka pinta on kuitenkin karhennettu halutun rakeiseksi. Tekniikka perustuu siihen, ett\xc3\xa4 vesi ja rasva hylkiv\xc3\xa4t toisiaan. Kuva piirret\xc3\xa4\xc3\xa4n rasvaisella litoliidulla tai -tussilla. Jotta rasvainen piirrosaine ei levi\xc3\xa4isi huokoisessa kivess\xc3\xa4, kivi etsataan eli k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4\xc3\xa4n happo-arabikumi seoksella. Etsauksessa rasvamolekyylit ketjuuntuvat, jolloin rasva ei levi\xc3\xa4 ja kuvattomille alueille syntyy voimakkaasti vett\xc3\xa4 suosiva hydrofiilinen kalvo. Vedostettaessa kiven pinta kostutetaan ja siihen telataan rasvainen painov\xc3\xa4ri, joka tarttuu vain rasvaisiin piirrettyihin kohtiin. On olemassa my\xc3\xb6s erityinen hankauspuristukseen perustuva painokone eli litografiapr\xc3\xa4ssi, jossa v\xc3\xa4ri siirtyy laatalta paperille. _NEWLINE_Valotusmenetelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kuva maalataan ja piirret\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4pin\xc3\xa4kyville kalvoille valoa l\xc3\xa4p\xc3\xa4isem\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 v\xc3\xa4rill\xc3\xa4. Jokaisesta painov\xc3\xa4rist\xc3\xa4 luodaan oma kuvapohjansa valottamalla piirroskalvo valonherk\xc3\xa4n levyn p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Ep\xc3\xa4suorassa laakapainotekniikassa painov\xc3\xa4ri siirtyy kuvapohjalta ensin kumikankaalla p\xc3\xa4\xc3\xa4llystetylle sylinterille ja siit\xc3\xa4 edelleen paperille. _NEWLINE_Suomessa valotusmenetelm\xc3\xa4 on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n suositumpi menetelm\xc3\xa4 kuin perinteinen kivilitografia. Valonherk\xc3\xa4n emulsion ja valotusfilmin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n lis\xc3\xa4ksi voi valokopion kuva-aiheen siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 kivelle voimakkaan liuottimen ja pr\xc3\xa4ssin puristuksen avulla. Kuvan siirron j\xc3\xa4lkeen ty\xc3\xb6skentely\xc3\xa4 jatketaan kivilitografian perinteisin menetelmin.\n_START_SECTION_\nLitografiataide Suomessa nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nTurkulainen taidemaalari ja taidegraafikko Antti Nieminen (k. 2007) teki taiteilijauransa alussa maalausten ohella puupiirroksia, mutta siirtyi my\xc3\xb6hemmin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n grafiikkaa, erityisesti kivipiirroksia ja litografiaa. Nieminen oli erityisen menestynyt litografian taitaja. Litografiaa v\xc3\xa4lineen\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 suomalaisia nykytaiteilijoita ovat muun muassa Kuutti Lavonen, Matti Hintikka, Jorma Hautala, Visa Norros, Tapani Mikkonen, Kaisu Sirvi\xc3\xb6 ja Anna Alapuro. Suomessa toimii yksi litografian ty\xc3\xb6huone, Helsingin Kivipaino, joka vedostaa taiteilijoille heid\xc3\xa4n originaaleja kivilitografioitaan._NEWLINE_Pro Litografia on taiteilijoiden vet\xc3\xa4m\xc3\xa4 yhdistys, jonka tarkoituksena on edist\xc3\xa4\xc3\xa4 kivelt\xc3\xa4 painettavan litografian asemaa ja merkityst\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kivilitografian tulevaisuutta Suomessa ja ulkomailla. Yhdistys perustettiin vuonna 2003, j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 sill\xc3\xa4 on yli kolmekymment\xc3\xa4. J\xc3\xa4senist\xc3\xb6 koostuu nykytaiteilijoista sek\xc3\xa4 alan tutkijoista ja tukijoista. Yhdistys j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 kurssitoimintaa, tukee tutkimushankkeita, on perustanut julkaisusarjan sek\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4nyt n\xc3\xa4yttelyit\xc3\xa4 koti- ja ulkomailla, muun muassa Etel\xc3\xa4-Karjalan taidemuseossa Lappeenrannassa, Porvoon taidehallissa sek\xc3\xa4 Frans Masereel International Printmaking Centrumissa Belgiassa. Lis\xc3\xa4ksi yhdistys kokoaa ja yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 suomalaista kivilitografiavedosarkistoa.'