b'\n_START_ARTICLE_\nVironruotsalaiset\n_START_SECTION_\nKeskiaika\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsalaisia on asunut Viron alueella ainakin 1200-luvulta l\xc3\xa4htien. 1210- ja 1220-luvulla saksalaiset ja tanskalaiset valloittivat virolaisten alueet. Virolaisia ei ollut perinteisesti asunut paljon rannikoilla. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 paikalliset kartanonherrat alkoivat houkutella ruotsalaisia siirtolaisia mailleen. Ruotsalaisia pidettiin my\xc3\xb6s ehk\xc3\xa4 luotettavampina kuin hiljattain k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytettyj\xc3\xa4 virolaisia. Siit\xc3\xa4, mist\xc3\xa4 Viroon muuttaneet ruotsalaiset tulivat, ei ole tarkkaa tietoa, eik\xc3\xa4 muuttoliikett\xc3\xa4 mainita ruotsalaisissa aikalaisl\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4. Siirtolaisia tuli ilmeisesti Gotlannista, Ruotsin it\xc3\xa4rannikolta ja Suomen ruotsalaisyhteis\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Varhaisin kirjallinen l\xc3\xa4hde ruotsalaisista Virossa on vuodelta 1294 Haapsalusta. L\xc3\xa4hteess\xc3\xa4 mainittiin ruotsalaisia el\xc3\xa4v\xc3\xa4n paitsi Haapsalussa my\xc3\xb6s Saarenmaan alueella. 1200-luvun siirtolaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 lienee ollut pieni. Siirtolaisia tuli enemm\xc3\xa4n 1340-luvulla, kun virolaisten ep\xc3\xa4onnistunut yrj\xc3\xb6ny\xc3\xb6n kapina tyhjensi kyli\xc3\xa4 ja maatiloja. Ruotsalaisten muuttoaalto Viroon oli huipussaan 1400- ja 1500-luvulla. Siirtolaiset saivat niin sanotun ruotsalaisoikeuden, joka takasi heille paremman oikeudellisen aseman ja lievemm\xc3\xa4n verotuksen kuin virolaisille. Samaan aikaan virolaisista tuli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 maaorjia. 1560-luvulla ruotsalaisia oli Virossa noin 1\xc2\xa0000. Ruotsalaisten maahanmuutto loppui 1500-luvun aikana, ja heid\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 v\xc3\xa4hensiv\xc3\xa4t sodat, joita k\xc3\xa4ytiin alueella 1560-luvulta 1640-luvulle saakka. Sodat ja taudit tappoivat luultavasti yli puolet ruotsalaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4, ja heid\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ns\xc3\xa4 palautui 1560-luvun lukemiin vasta 1600-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUusi aika\n_START_PARAGRAPH_\n1620-lukuun menness\xc3\xa4 Ruotsi oli valloittanut Pohjois- ja Keski-Baltian. Suuri osa ruotsalaisten asuinalueesta l\xc3\xa4\xc3\xa4nitettiin Jacob de la Gardielle. Ruotsalaisten maanviljelij\xc3\xb6iden asemaa yritettiin heikent\xc3\xa4\xc3\xa4 virolaisten tasolle, mist\xc3\xa4 seurasi useita vuosikymmeni\xc3\xa4 oikeustaisteluita kartanonherrojen ja viljelij\xc3\xb6iden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Kartanonherrat voittivat suuren osan n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 oikeustaisteluista. 1600-luvun lopussa Viroa koetteli ensin n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4 ja 1700-luvun alussa influenssaepidemia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunta valloitti Ruotsin Baltian alueet suuressa Pohjan sodassa 1710-luvulla. Ruotsalaisten ja maanomistajien v\xc3\xa4lille syntyi j\xc3\xa4lleen kiistoja. Kiistat johtivat esimerkiksi siihen, ett\xc3\xa4 Hiidenmaalta karkotettiin 1\xc2\xa0200 ruotsalaista Ukrainaan, jonne he perustivat Gammalsvenskbyn kyl\xc3\xa4n. Hiidenmaalle j\xc3\xa4\xc3\xa4neet noin 400 ruotsalaista sulautuivat alueen virolaisiin. 1850-luvulla lakiuudistukset antoivat talonpojille oikeuden koulutukseen ja maan lunastamiseen kartanonherroilta._NEWLINE_Baltian ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4minen aloitettiin 1880-luvulla ja asukkaita muun muassa painostettiin k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n ortodoksiseen uskoon. Ruotsalaisalueilla k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisi\xc3\xa4 tapahtui huomattavasti vain Vormsissa, jossa noin 500 asukasta k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi ortodoksisuuteen. Heist\xc3\xa4kin suuri osa k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi takaisin luterilaisuuteen 1900-lukuun menness\xc3\xa4. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4minen johti vironruotsalaisten kansallisuusaatteen nousuun. 1900-luvun alussa perustettiin ensimm\xc3\xa4iset ruotsalaiset yhdistykset Virossa ja ensimm\xc3\xa4inen ruotsinkielinen sanomalehti. Kansallisuusaate johti vironruotsalaisen identiteetin syntymiseen. Sit\xc3\xa4 ennen ruotsalaiset olivat omaksuneet identiteettins\xc3\xa4 asuinalueen mukaan. Viron itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 vuonna 1918 perustettiin vironruotsalaisten ensimm\xc3\xa4inen puolue nimelt\xc3\xa4 Det Svenska Folkf\xc3\xb6rbundet i \xc3\x96stersj\xc3\xb6provinserna. Ruotsalaisvaltaisille alueille annettiin osittainen itsehallinto. Vuonna 1925 tuli voimaan laki v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6jen kulttuuriautonomiasta. Kulttuuriautonomiaa saattoivat hakea kansalliset v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6t, joihin kuului yli 3\xc2\xa0000 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. Vironruotsalaisia oli enemm\xc3\xa4n kuin tarvittava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, mutta taloudellisista syist\xc3\xa4 kulttuuriautonomiaa ei viel\xc3\xa4 haettu. Lis\xc3\xa4ksi vironruotsalaisilla oli suhteessa paljon valtaa alueillaan ilman kulttuuriautonomiaakin, sill\xc3\xa4 he muodostivat alueidensa v\xc3\xa4est\xc3\xb6n enemmist\xc3\xb6n ja pystyiv\xc3\xa4t n\xc3\xa4in vaikuttamaan kunnallispolitiikassa. 1920-luvulla Noarootsiin avattiin ruotsalainen koulu ja vuonna 1931 Ruotsista tulleiden avustusten avulla avattiin ruotsalainen lukio Haapsaluun. Vuoden 1934 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan Virossa asui 7\xc2\xa0641 ruotsalaista.\n_START_SECTION_\nToinen maailmansota\n_START_PARAGRAPH_\nToinen maailmansota osoittautui kohtalokkaaksi Viron ruotsalaisv\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6lle. Neuvostoliitto miehitti Viron vuonna 1940 ja Pakrin saaret, Naissaari ja Osmussaar tyhjennettiin ruotsalaisasukkaista Neuvostoliiton sotilastukikohtien tielt\xc3\xa4. Vuoden 1941 karkotuksissa karkotettiin virolaisten ohella monia vironruotsalaisia. Saksalaisten hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tess\xc3\xa4 samana vuonna Neuvostoliitto mobilisoi 300 vironruotsalaista, joista noin kolmannes s\xc3\xa4ilyi hengiss\xc3\xa4 sodan j\xc3\xa4lkeen. Saksalaisten valloitettua Viron ruotsalaiset p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t takaisin saarille, joilta heid\xc3\xa4t oli siirretty pois. Saksan sotaonnen k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyess\xc3\xa4 vironruotsalaisia alkoi paeta Virosta neuvostojoukkojen tielt\xc3\xa4. Pakeneminen alkoi vuonna 1943 ja tapahtui veneill\xc3\xa4. Suuri osa pakeni Suomenlahden yli Suomeen, josta he jatkoivat matkaansa Ruotsiin. Vormsi oli ainut alue, josta monet ruotsalaiset l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t suoraan Ruotsiin. Vuonna 1943 Ruotsi sopi Saksan kanssa 780 sairaan vironruotsalaisen siirt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 Ruotsiin, ja vuonna 1944 sovittiin kaikkien viel\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden vironruotsalaisten siirt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Viimeisess\xc3\xa4 vaiheessa Ruotsiin tuli viel\xc3\xa4 3\xc2\xa0335 ruotsalaista. Yhteens\xc3\xa4 vironruotsalaisia l\xc3\xa4hti Ruotsiin noin 7\xc2\xa0000, ja heid\xc3\xa4n mukanaan l\xc3\xa4hti my\xc3\xb6s virolaisia.\n_START_SECTION_\nNykyaika\n_START_PARAGRAPH_\nViroon j\xc3\xa4i Neuvostoliiton valtauksen j\xc3\xa4lkeen noin 1\xc2\xa0000 ruotsalaista. Suurimmalla osalla j\xc3\xa4\xc3\xa4neist\xc3\xa4 oli virolaisia l\xc3\xa4heisi\xc3\xa4, jotka eiv\xc3\xa4t voineet itse l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 pakoon. My\xc3\xb6s osa sodasta selvinneist\xc3\xa4 rintamapalvelusmiehist\xc3\xa4 palasi kotiseuduilleen. Ruotsalaisia oli kuitenkin niin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 he sulautuivat nopeasti virolaisiin koulun ja avioliittojen kautta. Vuonna 1940 lakkautettu vironruotsalainen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 Svenska Odlingens V\xc3\xa4nner perustettiin uudelleen Ruotsissa vuonna 1945. Alkuinnostuksen j\xc3\xa4lkeen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6toiminta alkoi kuitenkin hiipua vironruotsalaisten hiljalleen kuollessa. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 perustettiin kuitenkin taas Viroonkin vuonna 1988 ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 etnisen\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n\xc3\xa4 Virossa. Viron itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 uudelleen vuonna 1991 vironruotsalaisille oli j\xc3\xa4lleen mahdollista vierailla kotiseuduillaan. Useita maatiloja on palautettu ruotsalaisille omistajilleen. Monet vironruotsalaiset ovat lis\xc3\xa4ksi ostaneet alueelta kes\xc3\xa4m\xc3\xb6kkej\xc3\xa4. Vuoden 2000 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan Virossa oli 300 etnist\xc3\xa4 ruotsalaista, joista 211 oli Viron kansalaisia. Koska arvellaan, ett\xc3\xa4 kaikki eiv\xc3\xa4t ilmoita todellista etnist\xc3\xa4 taustaansa, on vironruotsalaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi Virossa arvioitu my\xc3\xb6s noin tuhat. Ruotsissa asuvien vironruotsalaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei ole luotettavia arvioita.\n_START_SECTION_\nMurre\n_START_PARAGRAPH_\nVironruotsalaiset puhuivat vironruotsin murretta, johon oli tullut vaikutteita viron kielen \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4myksest\xc3\xa4 ja kieliopista. Samoin vironruotsalaisten murre vaikutti l\xc3\xa4hialueiden viron kieleen. Murteessa oli s\xc3\xa4ilynyt my\xc3\xb6s vanhoja skandinaavisia sanoja. Vanhojen piirteiden s\xc3\xa4ilyminen selittyy kielen puhujien erist\xc3\xa4ytyneisyydell\xc3\xa4 muista ruotsin puhujista. Vanhojen piirteiden takia riikinruotsin puhujat eiv\xc3\xa4t ymm\xc3\xa4rr\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 t\xc3\xa4ysin. Vironruotsissa oli Ruhnun, Vormsi-Noarootsi-Riguldin ja Pakri-Vihterpalun murteet. Hiidenmaan murre h\xc3\xa4visi Hiidenmaalta, mutta se s\xc3\xa4ilyi Ukrainan Gammalsvenskbyss\xc3\xa4, jonne Hiidenmaan ruotsinpuhujat siirrettiin. Naissaaren murre h\xc3\xa4visi 1800-luvun aikana. Nykyisin vironruotsin puhujia on Virossa muutamasta tusinasta sataan ja Ruotsissa muutamasta sadasta tuhanteen. Riikinruotsi on korvaamassa vironruotsia k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 niin Ruotsissa kuin Virossakin.\n_START_SECTION_\nElinkeinot\n_START_PARAGRAPH_\nVironruotsalaiset eliv\xc3\xa4t virolaisten tapaan l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 maataloudesta, eik\xc3\xa4 heill\xc3\xa4 ollut baltiansaksalaisten kaltaista erityisasemaa. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t yksitt\xc3\xa4iset alat olivat karjanhoito ja kalastus. Erityisesti Ruhnun saarella harjoitettiin my\xc3\xb6s hylkeenpyynti\xc3\xa4. Maatalouden ohella toimittiin my\xc3\xb6s merenkulussa.\n_START_SECTION_\nAsuminen\n_START_PARAGRAPH_\nVironruotsalaisten tyypilliset asumukset poikkesivat virolaisten vastaavista. Ruotsalaisilla yleens\xc3\xa4 kolme huonetta k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4nyt asuinrakennus ja riihi olivat erillisi\xc3\xa4, kun taas virolaisilla ne sijaitsivat useimmiten samassa rakennuksessa. Virolaistyylinen riihiasumus oli ruotsalaisilla k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vain Ruhnun saarella. Vironruotsalainen asuinrakennus muodostui yleens\xc3\xa4 avonaisella tulisijalla varustetusta eteisest\xc3\xa4, suuresta tuvasta ja kamarista. Talojen sisustus ja kalustus oli usein koristeellisempaa kuin virolaisilla. Vironruotsalainen kyl\xc3\xa4 oli tyypillisesti 30\xe2\x80\x9350 pihapiiri\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4kyl\xc3\xa4, jossa oli haarautuvia katuja. Erot vironruotsalaisten ja virolaisten asutusten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 olivat n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s alueilla, joilla oli seka-asutusta.'