b'\n_START_ARTICLE_\nTaolaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nTaolaisuus on kiinalainen filosofia ja samanniminen uskonto. Taolaisuutta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yhten\xc3\xa4 Kiinan kolmesta suuresta opista kungfutselaisuuden ja buddhalaisuuden rinnalla. Taolaisuus korostaa filosofista moniarvoisuutta, yksil\xc3\xb6keskeisyytt\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 luonnonmystiikkaa, mik\xc3\xa4 erottaa sen kungfutselaisuudesta. Laozin ja Zhuangzin nimiin laitetut taolaisuuden klassiset kirjoitukset syntyiv\xc3\xa4t vuosien 500\xe2\x88\x92300 eaa. aikana, ja taolaisuuden filosofiana ja uskontona katsotaan syntyneen ajanlaskun ensimm\xc3\xa4isten vuosisatojen aikana.\n_START_SECTION_\nJako filosofiaan ja uskontoon\n_START_PARAGRAPH_\nTaolaisuus jaetaan filosofiaan (tao jia) ja uskontoon (tao jiao). Kummallakin arvioidaan olevan samat juuret muinaisessa \xc5\xa1amanismissa, jota ne ovat kehitt\xc3\xa4neet eri suuntiin.\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nOsa tutkijoista katsoo, ett\xc3\xa4 taolaisuuden syntyyn on vaikuttanut pohjois-Kiinan \xc5\xa1amanismi. Taolaisten suuriin tarinoihin kuuluu kertomuksia muinaisista \xc5\xa1amaanihallitsijoista kuten Fu Hsist\xc3\xa4, Nua Kuasta ja Shen-nungista. Heit\xc3\xa4 seurasivat \xe2\x80\x9dviisi kunnianarvoisaa keisaria\xe2\x80\x9d, joita taolaiset edelleen kunnioittavat, erityisesti \xe2\x80\x9dKeltaista keisaria\xe2\x80\x9d Huang-dia (noin 2500 eaa.)._NEWLINE_Kiinalaisille t\xc3\xa4rkeiden astrologian ja kalenterin tarkkailun kautta taolaisuuteen omaksuttiin inhimillisen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisen ja ihmisten odotusten sovittaminen suurempaan yleismalliin, ja luonnon Tien asettamien rajojen sis\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n toimintatilan hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4minen._NEWLINE_Kuolemattomuuden ja pitk\xc3\xa4ik\xc3\xa4isyyden tavoittelu, joka oli noussut 400-luvulle eaa. menness\xc3\xa4 erottamattomaksi osaksi kiinalaista uskomus- ja toivomusajattelua, siirtyi my\xc3\xb6s taolaiseen ajatteluun niin ett\xc3\xa4 se alettiin pian jopa yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 nimenomaan taolaisuuteen._NEWLINE_Muita taolaisuuden syntyyn vaikuttaneita tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 muinaisessa Kiinassa olivat etenkin taikuus, manaus ja ennustaminen.\n_START_SECTION_\nTaolaisuuden synty filosofiana\n_START_PARAGRAPH_\nTaon (\'polku\') k\xc3\xa4site alkoi muodostua filosofiaksi ja uskomusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ksi mahdollisesti joskus ensimm\xc3\xa4isen vuosituhannen eaa. alkupuolella. Ensi kerran se mainittiin hengellisess\xc3\xa4 tai vertauskuvallisessa merkityksess\xc3\xa4 Kiinan historiateoksessa Shu ching, joka on kirjoitettu etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuosien 1028\xe2\x80\x93221 eaa. v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Muinaisen Kiinan tunnetuimmassa uskonnollisessa ja mystisess\xc3\xa4 teoksessa Yijing (\xe2\x80\x9dMuutosten kirja\xe2\x80\x9d), taoa ei kuitenkaan mainita kertaakaan sen vuoden 1000 eaa. tienoilla kirjoitetussa perusosassa, vaan vasta v\xc3\xa4h\xc3\xa4n my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Suuressa selitysteoksessa. 500-luvulle eaa. tultaessa taon ajattelu ja pohdinta kuitenkin yleistyi r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysm\xc3\xa4isesti, ja syntyi tarve k\xc3\xa4sitteen m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelemiselle._NEWLINE_Laozin ja Zhuangzin nimiss\xc3\xa4 olevat taolaisuuden klassiset kirjoitukset syntyiv\xc3\xa4t 500\xe2\x80\x93300-luvuilla eaa. Varsinaisesti taolaisuuden katsotaan nykyisin syntyneen omana kategorianaan Han-dynastian (206 eaa.\xe2\x80\x93221 jaa.) j\xc3\xa4lkipuoliskolla. Ensimm\xc3\xa4iset kirjalliset viitteet itse\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dtaolaisiksi\xe2\x80\x9d kutsuneista ihmisist\xc3\xa4 ovat vasta 400-luvulta jaa._NEWLINE_Taolainen filosofia kehittyi kolmannella ja nelj\xc3\xa4nnell\xc3\xa4 vuosisadalla uustaolaisuudeksi (xuan xue, \'mystinen oppi\'). Siihen kuului oppineisiin tutkimuksiin vet\xc3\xa4ytyminen, jolla paettiin Kiinan sen ajan ep\xc3\xa4vakaita ja sotaisia oloja. Uustaolaisuuden merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 kirjoittajia olivat Wang Bi (226\xe2\x80\x93249) ja Guo Xiang (k. 312). My\xc3\xb6hemmin taolainen filosofia vaikutti ratkaisevasti etenkin zen-buddhalaisuuden syntyyn.\n_START_SECTION_\nFilosofian klassikot\n_START_PARAGRAPH_\nTaolaisuuden perustajaksi filosofiana 500-luvulla eaa. v\xc3\xa4itet\xc3\xa4\xc3\xa4n Laozia. H\xc3\xa4nen kerrotaan olleen Zhou-dynastian hovin arkistonhoitaja, mutta h\xc3\xa4nen el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n varmaa. Tarun mukaan Laozin kirjoitti viisauskokoelmansa Daodejing valtion l\xc3\xa4ntisell\xc3\xa4 rajalla ja antoi sen vartiomiehelle ennen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n pois. Tuon ajan Kiinassa oli varsin tavallista laittaa kirjoitus tai muu hengentuote alkuper\xc3\xa4isen mestarin nimiin, ja Daodejingissa onkin luultavasti ajatuksia ja opetuksia yli sadan vuoden ajalta._NEWLINE_Taolaisen filosofian t\xc3\xa4rkeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 muotoilijana pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dfilosofi Zhuangzia\xe2\x80\x9d (Chuangtse, oik. Zhuang Zhou) (noin 369, Meng [nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Shangqiu, Henanin maakunta] \xe2\x80\x93 286 eaa.). H\xc3\xa4nen p\xc3\xa4\xc3\xa4teoksensa on kirja Zhuangzi, jonka seitsem\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4isen luvun (teoreettisemmat \xe2\x80\x9dsis\xc3\xa4luvut\xe2\x80\x9d) kirjoittajan v\xc3\xa4itet\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen etel\xc3\xa4kiinalainen filosofi nimelt\xc3\xa4 Zhuangzi ja muista (soveltavammat \xe2\x80\x9dulkoluvut\xe2\x80\x9d) osan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n oppilaita. Vaikkei Zhuangzin olemassaolosta ole varmuutta, sis\xc3\xa4lukuja pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa yhten\xc3\xa4isyytens\xc3\xa4 vuoksi yhden henkil\xc3\xb6n kirjoittamina, mutta t\xc3\xa4st\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n ei ole yksimielisyytt\xc3\xa4._NEWLINE_\xe2\x80\x9dUlkolukujen\xe2\x80\x9d anekdoottien perusteella Zhuangzi olisi ollut omalaatuinen, arvaamaton ja huolettomasti pukeutuva tiet\xc3\xa4j\xc3\xa4, joka ei piitannut omasta mukavuudestaan tai julkisuuskuvastaan. H\xc3\xa4n kielt\xc3\xa4ytyi Chu-valtion p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4 v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen hoviuran sitoumukset ja katsoi, ett\xc3\xa4 todella hyveellinen ihminen ei ole sitoutunut perinteisiin tai tarpeeseen parantaa maailmaa. H\xc3\xa4nen ihanteenaan oli riippumaton ihminen, joka oli yht\xc3\xa4 taon kanssa._NEWLINE_Kolmas taolaisen filosofian klassikko on Liezi, joka nojaa kuitenkin vahvasti Laoziin ja etenkin Zhuangziin.\n_START_SECTION_\nTaolaisuuden synty uskontona\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 208 eaa. ja ensimm\xc3\xa4isen vuosisadan jaa. v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Kiinassa tapahtui suuri uskonnollisuuden, noituuden ja ennustamisen merkityksen kasvu. Taolainen uskontokin syntyi t\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana kun \xc5\xa1amanismi, kuolemattomuuden tavoittelu ja taolainen ajattelu sekoittuivat toisiinsa. Vuoden 100 jaa. tienoilla varhaisessa taolaisuudessa (siihen aikaan viel\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 huang-lao) Laozia palvottiin kosmisena jumaluutena, ja sata vuotta my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pidettiin jo ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ihmisen\xc3\xa4, joka antoi maapallolle fyysisen el\xc3\xa4m\xc3\xa4n. My\xc3\xb6s Daodejingist\xc3\xa4 oli tullut hengellinen teos, jota k\xc3\xa4ytettiin jopa taikakaluna pahojen henkien karkottamiseen._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen uskonnollisen taolaisuuden perusteiden yhdist\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli sichuanilainen \xe2\x80\x9dtaivaallinen mestari\xe2\x80\x9d Zhang Daoling 100-luvulla. H\xc3\xa4n organisoi oppilaansa 24:ksi \xe2\x80\x9duskon ryhm\xc3\xa4ksi\xe2\x80\x9d ja antoi taolaisuudelle sen oman pelastumallin. Zhang on edelleen kansanomaisen taolaisuuden kunnioitetuin hahmo, jota palvotaan ja kutsutaan avuksi kaikkialla kiinalaisessa maailmassa. Zhangin j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4nen pojanpoikansa, sotilasjohtaja Zhang Lu kehitti taolaista uskoa edelleen. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s perusti 30-vuotisen itsen\xc3\xa4isen taolaisen teokratian, jossa lait ja hallinto olivat huomattavasti Kiinaa lempe\xc3\xa4mpi\xc3\xa4._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iset taolaiset temppelit ja papisto perustettiin 100-luvulla. \xe2\x80\x9dKeltaiset turbaanit\xe2\x80\x9d oli tuona aikana merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 taolainen liike, joka johti lopulta tukahdutettua kansannousua Han-dynastiaa vastaan. Tianshi dao -liikkeest\xc3\xa4 tuli vuodesta 215 l\xc3\xa4htien virallinen taolaisen uskonnon edustaja. My\xc3\xb6hempin\xc3\xa4 vuosisatoina taolaisuus on jakautunut useisiin suuntauksiin, joista t\xc3\xa4rkein Song-kaudesta (960\xe2\x80\x931279) alkaen on ollut Quanzhen-koulukunta. Se vastustaa varhaisempien aikojen alkemiaa ja magiaa, ja korostaa niiden sijaan kolmen opin (taolaisuus, buddhalaisuus ja kungfutselaisuus) ykseytt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTaolaisuuden nousu ja taantuminen\n_START_PARAGRAPH_\nTaolaisuuden merkitys on vaihdellut kiinalaisessa yhteiskunnassa vuosisatojen aikana. Ming-dynastian aikana (1368\xe2\x80\x931644) taolaisuus oli hallitsijoiden suosiossa ja sill\xc3\xa4 oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 vaikutusta maan sosiaalisessa ja poliittisessa el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Sit\xc3\xa4 seuranneen Qing-dynastian aikana taolaisjohtajat kuitenkin menettiv\xc3\xa4t asemansa ja taolaisten j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen asemaa rajoitettiin. 1900-luvulle tultaessa taolaisuus oli jo hiipunut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti, ja kulttuurivallankumous (1966\xe2\x80\x931977) pys\xc3\xa4ytti sen alkaneen elvytt\xc3\xa4misen. Vuoden 1978 j\xc3\xa4lkeen taolaisuus on kuitenkin jatkanut elpymist\xc3\xa4 etenkin Taiwanissa. Kiinassa taikauskon kielto vaikeuttaa taolaisen uskonnon harjoittamista.\n_START_SECTION_\nFilosofia\n_START_PARAGRAPH_\nTaolainen filosofia on naturalistis-mystinen el\xc3\xa4m\xc3\xa4nfilosofia, joka korostaa ihmisen yhteytt\xc3\xa4 luontoon ja kosmokseen. Siin\xc3\xa4 suhteessa se eroaa samoihin aikoihin syntyneest\xc3\xa4 kungfutselaisuudesta, joka keskittyy ihmisen ja yhteiskunnan suhteeseen. Taolaisuuden ja kungfutselaisuuden on Kiinassa toisaalta katsottu t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4v\xc3\xa4n toisiaan.\n_START_SECTION_\nTe\n_START_PARAGRAPH_\nDe (te) on toinen taolaisuuden keskeinen k\xc3\xa4site. Se k\xc3\xa4\xc3\xa4nnet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 hyveeksi, mutta taolaisille se voi olla hyv\xc3\xa4 tai paha. Taolaisuudessa te liittyy potentiaalisuuden ideaan: se on asioiden ja olioiden olemukseen sis\xc3\xa4ltyv\xc3\xa4\xc3\xa4 luontaista voimaa.\n_START_SECTION_\nWu wei\n_START_PARAGRAPH_\nWu wei (\'teoton toiminta\', \'ei-toiminta\') merkitsee taolaisille toimintaa, joka ei ole luonnonvastaista. Se on taon ja ten toteutumista yksil\xc3\xb6n yhteiskunnan ja ihannehallituksen tasolla, ja sit\xc3\xa4 kautta taolaisten toimintamalli hallitsijalle. Suuri osa kaikesta Kiinan vanhasta filosofiasta onkin juuri hallitustaidon opettamista._NEWLINE_Laozin mukaan paras tapa hallita on olla hallitsematta. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 muistetaan h\xc3\xa4nen sanansa: "Hallitse suurta maata kuin paistaisit pient\xc3\xa4 kalaa" ja "Mit\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n kieltoja, sit\xc3\xa4 k\xc3\xb6yhemmiksi ihmiset tulevat." (Daodejing)._NEWLINE_Taolainen filosofia suhtautuu kielteisesti kungfutselaisuuden tukemaan feodaaliseen yhteiskuntaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuten my\xc3\xb6s legalistien valtaa, kovia rangaistuksia ja palkintoja korostavaan yhteiskuntan\xc3\xa4kemykseen.\n_START_SECTION_\nMoniarvoisuus ja auktoriteettien vastustus\n_START_PARAGRAPH_\nZhuangzin teksti osoitti, ettei ole taota perimm\xc3\xa4isempi\xc3\xa4 auktoriteetteja, ja p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi relativismin kautta skeptismiin, suvaitsevaisuuteen ja politiikanvastaisuuteen. My\xc3\xb6hemmin taolaisuus on t\xc3\xa4ten yhdistetty liberalismiin, laissez-faire-hallintoon ja individuaalianarkismiin. Zhuangzin moniarvoisuus sopii heikosti yhteen Kiinassa perinteisen poliittisen auktoriteetin kanssa. Kilpailevat koulukunnat, konfutselaisuus ja mohismi, olivat erimielisi\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 taota pit\xc3\xa4isi seurata, mutta yksimielisi\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 koko yhteiskunnan pit\xc3\xa4isi seurata yht\xc3\xa4 ja samaa taota. Zhuangzi vastusti t\xc3\xa4t\xc3\xa4: ihmiset voivat toimia eri tavoin, mik\xc3\xa4\xc3\xa4n ei vaadi yhdenk\xc3\xa4\xc3\xa4n sellaisen taon sortamista, joka toimii jostain n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta._NEWLINE_Zhuangzi kehottaa avoimuuteen taon erilaisia \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4, n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4 kohtaan. H\xc3\xa4n esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 usein ennemmin retorisia kysymyksi\xc3\xa4 kuin autoritatiivisia johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUskonto\n_START_PARAGRAPH_\nTaolainen uskonto yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 taolaiseen filosofiaan monenlaisia uskomuksia, kultteja ja tekniikoita. Se syntyi j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytyneen\xc3\xa4 liikkeen\xc3\xa4 100-luvulla, ja se on ollut aina luonteeltaan esoteerinen ja yhteis\xc3\xb6llinen, mutta joskus my\xc3\xb6s messianistinen ja eskatologinen. Uskontona taolaisuus korostaa eettisi\xc3\xa4 ihanteita kuten ep\xc3\xa4itsekkyytt\xc3\xa4, n\xc3\xb6yryytt\xc3\xa4 ja taon mukaista el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Taolainen kaanon Daozang sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 muun muassa taolaisuuden historiaa, biografioita, loitsuja, jumalaluetteloita, alkemistisia tekstej\xc3\xa4 ja uskonnollisia kommentaareja Laozin Daodejingist\xc3\xa4. Taolaisen uskonnon t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 osia on kuolemattomuuden tavoittelu, jota edistet\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi joogalla ja mietiskelyll\xc3\xa4, oikeanlaisella ruokavaliolla sek\xc3\xa4 pid\xc3\xa4ttyvyydell\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKahdeksan kuolematonta\n_START_PARAGRAPH_\nKiinalaiset ovat n\xc3\xa4ihin aikoihin asti pit\xc3\xa4neet arvossa ja rukoilleet "kahdeksaa kuolematonta". He ovat kiinalaisen yhteiskunnan ala- ja keskiluokkien l\xc3\xa4pileikkausta edustavia myyttisi\xc3\xa4 hahmoja, jotka auttavat selviytym\xc3\xa4\xc3\xa4n vaikeuksista ja taistelevat sortoa ja ep\xc3\xa4oikeudenmukaisuutta vastaan.\n_START_SECTION_\nMerkitys\n_START_PARAGRAPH_\nTaolaisen filosofian ja uskonnon merkitys on vuosituhansien aikana tullut elimelliseksi osaksi kiinalaista ajattelutapaa ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4nk\xc3\xa4sityst\xc3\xa4, ja sen vaikutus n\xc3\xa4kyy l\xc3\xa4hes kaikilla el\xc3\xa4m\xc3\xa4naloilla. Taolaisten oppineiden pohdintojen on katsottu auttaneen alkuun Kiinan luonnontieteiden kehityksen esimerkiksi l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen, kemian sek\xc3\xa4 el\xc3\xa4in- ja kasvitieteen alalla. My\xc3\xb6s kiinalainen taideteoria on saanut selvi\xc3\xa4 vaikutteita taolaisesta filosofiasta, ja kiinalaisessa maisemamaalauksessa on n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 taolainen k\xc3\xa4sitys ihmisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4p\xc3\xa4t\xc3\xb6isyydest\xc3\xa4 luonnon kokonaisuudessa.'