b'\n_START_ARTICLE_\nAboa Vetus & Ars Nova\n_START_SECTION_\nAboa Vetus\n_START_PARAGRAPH_\nMuseon maanalainen katettu Aboa Vetus -puoli esittelee Turun historiaa keskiajalta 1900-luvulle. Museo k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuuden keskiaikaisen kivirakennuksen rauniot, joista vanhimmat ajoittuvat 1300-luvun loppuun. Vanhimmat l\xc3\xb6ydetyt puurakenteet ovat 1200-luvun lopulta. Osa s\xc3\xa4ilyneist\xc3\xa4 kellareista on ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Rettigin palatsin rakentamiseen vuoteen 1928 asti. Museo sijaitsee Luostarikorttelin alueella, joka on yksi Turun nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 keskiaikaisesta korttelista. Museoalueen halki kulkee Luostarin jokikatu, joka oli yksi keskiajan Turun p\xc3\xa4\xc3\xa4kaduista. Katu on saanut nimens\xc3\xa4 sen p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kaskenm\xc3\xa4ess\xc3\xa4 sijainneesta Pyh\xc3\xa4n Olavin dominikaanikonventista._NEWLINE_Museon kivitalojen keskiaikaisista omistajista ei tiedet\xc3\xa4 kovinkaan paljoa. Varhaisin maininta on niin kutsutun suuren kivitalon omistajasta Paraisten kirkkoherrasta Elias Espingist\xc3\xa4, jolle talo kuului 1500-luvun lopussa. Oletettavasti talot ovat kuitenkin olleet p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa saksalais- ja ruotsalaisper\xc3\xa4isen porvariston omaisuutta. Luostarikorttelissa oletetaan keskiajalla sijainneen ainakin kaksi Turun kiltataloa, Pyh\xc3\xa4n Nikolauksen kilta ja Pyh\xc3\xa4n kolmen kuninkaan kilta. Ei ole mahdotonta, ett\xc3\xa4 ainakin toinen n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 olisi sijainnut museon alueella. Lis\xc3\xa4ksi Luostarikorttelissa tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n sijainneen kirkon prebendoja. Aboa Vetuksen It\xc3\xa4isen rantakadun puoleiset kellarit ovat keskiajan j\xc3\xa4lkeen kuuluneet muun muassa G. A. Petreliuksen perustamalle Auran kylpylaitokselle, joka oli toiminnassa vuodesta 1874 vuoteen 1907. Kylpylaitos myytiin Rettigien tupakkatehtaalle, joka toimi rakennuksessa sen purkamiseen asti vuonna 1928.\n_START_SECTION_\nArkeologinen tutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nMuseon alue kaivettiin esiin arkeologisissa kaivauksissa 1992\xe2\x80\x931995, joista vastasi vuosina 1992\xe2\x80\x931993 Turun maakuntamuseo ja vuosina 1994\xe2\x80\x931995 Museovirasto. Tuolloin esille tulleet rakenteet j\xc3\xa4tettiin n\xc3\xa4kyviin sellaisenaan kaikkine aikakerrostumineen. Kokonaisuudessaan Aboa Vetus -museon pinta-ala on 1\xc2\xa0200 neli\xc3\xb6metri\xc3\xa4. Rettigin palatsin tonttina tunnetulla alueella on kuitenkin tehty arkeologisia havaintoja jo 1800-luvulla ja 1900-luvun alkuvuosina. Ennen palatsin rakentamista Juhani Rinne suoritti tontilla kaivauksia vuonna 1927. My\xc3\xb6s Niilo Valosen vuosina 1952\xe2\x80\x931953 dokumentoima viem\xc3\xa4rikaivanto sivusi tontin keskiaikaisia kerrostumia. _NEWLINE_1990-luvun kaivauksissa ongelmia aiheutti muun muassa tiukka aikataulu ja se, ett\xc3\xa4 tutkittavasta alueesta tuli saada aikaan toimiva museoalue. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 kaivausmetodiikka pidettiin yksinkertaisena, eik\xc3\xa4 esimerkiksi kellareiden eri t\xc3\xa4ytt\xc3\xb6maakerroksia dokumentoitu erikseen. Aboa Vetuksen kaivaus oli kuitenkin ensimm\xc3\xa4inen suuri kaupunkikaivaus Suomessa jossa yleiskartoitus tehtiin suoraan digitaaliseen muotoon takymetrilla. Kaivauksen loppuessa vuonna 1995 j\xc3\xa4i museoon viel\xc3\xa4 joitakin kaivamattomia alueita.  Kivitalojen s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 seurasi my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 niiden seinien ja lattioiden alle j\xc3\xa4i mahdollisesti alueen varhaisinta historiaa. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 pyrittiin paikkaamaan vuonna 2005 uudelleen k\xc3\xa4ynnistetyiss\xc3\xa4 arkeologisissa tutkimuksissa, joissa useissa kohti kaivettiin 1990-luvun kaivausten j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 lattiapintaa syvemm\xc3\xa4lle._NEWLINE_1990-luvun j\xc3\xa4lkeen museossa jatkettiin arkeologisia tutkimuksia 2000-luvulla, jolloin niist\xc3\xa4 vastasi Muuritutkimus ky. Vuosina 2012\xe2\x80\x932013 museo suoritti kaivauksia itse. Vuodesta 2006 l\xc3\xa4htien my\xc3\xb6s museon kes\xc3\xa4koulun oppilaat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4sseet osallistumaan arkeologisiin kaivauksiin. Vuosina 2006\xe2\x80\x932010 j\xc3\xa4rjestettiin Aboa Vetuksessa Turun yliopiston arkeologian oppiaineen rakennusarkeologian kursseja.\n_START_SECTION_\nKeskiaikaiset kivirakennukset\n_START_PARAGRAPH_\nKaivausten keski\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ovat olleet alueen keskiaikaiset kellarit. Vanhimmat niist\xc3\xa4 on ajoitettu dendrokronologisesti 1390-luvulle, ja loput on rakennettu 1400-luvun kuluessa. Aboa Vetuksen alue k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuuden keskiaikaisen kivitalon rauniot. Kivi-tiilitalojen rakentaminen liittyy kaupungin yleiseen muutokseen puurakennuksista kivirakennustkantaan 1300-luvun loppupuolella ja 1400-luvun alussa. Arkeologisten havaintojen perusteella Aboa Vetuksen alue voidaan karkeasti jakaa kolmeen eri k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6jaksoon: 1200-luvulta 1300-luvun loppuun kest\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n puurakennusten k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6aikaan, t\xc3\xa4t\xc3\xa4 seuraavaan keskiaikaisten kivitalojen aikaan joka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy 1600-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 kun Luostarin Jokikadun yl\xc3\xa4rinteen puolen talot purettiin ja peitettiin kivetyll\xc3\xa4 aukiolla, sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4t\xc3\xa4 seuraavaan nuorimpaan vaiheeseen. Nuorimman vaiheen aikana suurin muutos oli Turun palo vuonna 1827, jonka j\xc3\xa4lkeen 1600-luvun aukio muuttui sis\xc3\xa4pihaksi._NEWLINE_Museoalueen kivitalot ovat raunioituneet hyvin eri aikaan: osa 1600-luvulla, osa Rettigin palatsin rakentamisen yhteydess\xc3\xa4 vuonna 1928 ja osa vasta 1990-luvulla museon perustamiseen liittyneiss\xc3\xa4 kartoittamattomissa purkut\xc3\xb6iss\xc3\xa4. N\xc3\xa4iden eri aikaisten muutosten museoiminen sek\xc3\xa4 rakennusj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sten konservointi ja s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4minen asettavat museolle jatkuvia haasteita. Rakenteisiin vaikuttavat muun muassa pohjaveden muutokset, routa, sadeveden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja maaper\xc3\xa4n liikkuminen. Maan liikkumiseen liittyy my\xc3\xb6s geologian ja arkeologian v\xc3\xa4linen ristiriita: geologisen tulkinnan mukaan merenpinta on Turussa keskiajalla ollut tasossa 3,5\xe2\x80\x935 m mpy, kun taas Aboa Vetuksen kivitalojen alimmat muuratut osat ovat tasossa 2 m mpy ja hirsiarinat t\xc3\xa4t\xc3\xa4kin syvemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Joko raskaat rakennukset ovat aikojen kuluessa painuneet alasp\xc3\xa4in tai sitten Turun rannansiirtym\xc3\xa4kronologiaa tulisi tarkistaa.\n_START_SECTION_\nEsinel\xc3\xb6yd\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\n1990-luvun kaivaukset tuottivat suuren m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n esinel\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4: ilman luita l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 oli yhteens\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes 40\xc2\xa0000. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 30 prosenttia on per\xc3\xa4isin kellareiden t\xc3\xa4ytemaasta. Kotiel\xc3\xa4inten luita museosta on l\xc3\xb6ytynyt noin 800 kiloa. Esinel\xc3\xb6yd\xc3\xb6t edustavat kaupunkikulttuuria keskiajalta 1900-luvulle. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6aineistoon kuuluu keskiaikaisia nahkaesineit\xc3\xa4 kuten kenki\xc3\xa4 ja puukontuppia, lasi- ja keramiikka-astioita, uunikaakeleita ja erilaisia metalliesineit\xc3\xa4, kuten veitsi\xc3\xa4 ja nauloja. Keskiaikaa nuoremmassa aineistossa suurin esineryhm\xc3\xa4 ovat saviset niin kutsutut liitupiiput. Harvinaisiin l\xc3\xb6yt\xc3\xb6ihin puolestaan lukeutuu esimerkiksi keskiaikainen kultasormus.\n_START_SECTION_\nLegenda Pyh\xc3\xa4n Annan luostarista\n_START_PARAGRAPH_\nLuostarikorttelissa on sitke\xc3\xa4n\xc3\xa4 el\xc3\xa4nyt tarina alueella keskiajalla sijainneesta Pyh\xc3\xa4n Annan nunnaluostarista, joka olisi ollut vain kivenheiton p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kaskenm\xc3\xa4ess\xc3\xa4 sijainneen Pyh\xc3\xa4n Olavin dominikaanikonventin sisarluostari. Arkeologinen l\xc3\xb6yt\xc3\xb6aineisto ei kuitenkaan tue luostarin olemassaoloa. Luostarin sijainnin nykyisell\xc3\xa4 Aboa Vetus & Ars Nova -museon alueella mainitsi novellissaan Er\xc3\xa4s uni jo vuonna 1861 lapsuutensa Luostarikorttelissa viett\xc3\xa4nyt Fredrika Runeberg. Legendaa Rettigin palatsin tontin kellareiden liittymisest\xc3\xa4 nunnaluostariin p\xc3\xb6nkitettiin vuonna 1905, kun Auran kylpylaitoksen vahtimestari v\xc3\xa4itti l\xc3\xb6yt\xc3\xa4neens\xc3\xa4 yhdest\xc3\xa4 kylpyl\xc3\xa4n kellarista kahden naisen luurangot. N\xc3\xa4iden vainajien kohtalo on kuitenkin tuntematon: Jenny Maria Tallgrenin mukaan \xe2\x80\x9dkaikki tuhottiin \xe2\x80\x93 ilman ett\xc3\xa4 asiantuntijaa kutsuttiin paikalle\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Yhdess\xc3\xa4 museon keskiaikaisista kellareista sijaitsevan, vuonna 2001 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vihityn ekumeenisen kappelin suojeluspyhimykseksi valittiin Pyh\xc3\xa4 Anna muistona aluetta koskevasta tarinasta.\n_START_SECTION_\nArs Nova\n_START_PARAGRAPH_\nMuseon nykytaiteen puoli Ars Nova jakautuu kahteen kerrokseen. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 kerroksessa on esill\xc3\xa4 vuosittain nelj\xc3\xa4 eri vaihtuvaa n\xc3\xa4yttely\xc3\xa4, ja yl\xc3\xa4kerrassa kaksi vuosittain vaihtuvaa kokoonpanoa Matti Koivurinnan s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n kokoelmasta. Ensimm\xc3\xa4isen kerroksen n\xc3\xa4yttelytila koostuu erikokoisita huoneista, joissa on hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n j\xc3\xa4lki\xc3\xa4 Rettigien aikaisesta k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4. Museon toisessa kerroksessa taas on s\xc3\xa4ilytetty elementtej\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 sisustuksesta: jalopuuverhoiltu k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ja vihre\xc3\xa4ll\xc3\xa4 marmorilla p\xc3\xa4\xc3\xa4llystetty kylpyhuone muistuttavat palatsin menneist\xc3\xa4 asukkaista. Ars Novan toisesta kerroksesta aukeaa my\xc3\xb6s n\xc3\xa4kym\xc3\xa4 palatsin ranskalaiseen puutarhaan.  Rettigien aikaan museon ensimm\xc3\xa4inen kerros toimi kellarina ja toinen kerros makuuhuoneina.\n_START_SECTION_\nTakkahuone\n_START_PARAGRAPH_\n2011 Ars Novan yhteyteen avattiin Takkahuone-niminen galleriatila, joka esittelee pienempi\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelyprojekteja. Matti Koivurinnan s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 taiteilijaresidenssi\xc3\xa4, josta kutsutaan vuosittain yksi taiteilija pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4yttely\xc3\xa4 Takkahuoneessa. Ensimm\xc3\xa4inen residenssitaiteilijan n\xc3\xa4yttely tulee olemaan 2013.\n_START_SECTION_\nMatti Koivurinnan s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n taidekokoelma\n_START_PARAGRAPH_\nMatti Koivurinnan s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n taidekokoelma k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 yli kuusisataa teosta. Kokoelmaan kuuluu suomalaisia ja l\xc3\xa4nsimaisia t\xc3\xb6it\xc3\xa4 1800-luvun loppupuolelta l\xc3\xa4htien \xe2\x80\x93 p\xc3\xa4\xc3\xa4paino on kuitenkin 1950-luvun puoliv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeisess\xc3\xa4 taiteessa ja nykyajassa. Kokoelmaan, jonka pohjana on kauppaneuvos Matti Koivurinnan taidekokoelma, hankitaan s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti lis\xc3\xa4\xc3\xa4 teoksia. Kokoelmaan kuuluu muun muassa Picasson, Max Ernstin, Auguste Herbinin,  Andr\xc3\xa9 Massonin, Andy Warholin sek\xc3\xa4 David Hockneyn t\xc3\xb6it\xc3\xa4. Kokoelman suomalaisia t\xc3\xa4hti\xc3\xa4 ovat esimerkiksi Otto M\xc3\xa4kil\xc3\xa4, Lars-Gunnar Nordstr\xc3\xb6m, Matti Kujasalo, Veikko Hirvim\xc3\xa4ki sek\xc3\xa4 Jan-Erik Andersson._NEWLINE_My\xc3\xb6s museon julkisivulla on kaksi s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n kokoelmaan kuuluvaa julkista teosta: Hanna Vihri\xc3\xa4l\xc3\xa4n suunnittelema Elephant Square \xe2\x80\x93 Norsuaukio sek\xc3\xa4 museon muurissa Fredrika Runebergin synnyinkodin kohdalla oleva  Jan-Erik Anderssonin toteuttama Fredrika Runeberg ja piste.\n_START_SECTION_\nTurku Biennaali\n_START_PARAGRAPH_\nAboa Vetus & Ars Novassa on j\xc3\xa4rjestetty s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti vuodesta 2003 nykytaiteen Turku Biennaali -n\xc3\xa4yttelyit\xc3\xa4. N\xc3\xa4yttely j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n joka toinen vuosi, ja kullakin n\xc3\xa4yttelyll\xc3\xa4 on oma kuraattorinsa.\n_START_SECTION_\nOmatila\n_START_PARAGRAPH_\nMuseokaupan yhteydess\xc3\xa4 sijaitseva Omatila esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa yleis\xc3\xb6n opetus- ja museokasvatusprojektien aikana sek\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 yleis\xc3\xb6n kanssa tehtyj\xc3\xa4 taideteoksia. N\xc3\xa4yttelyt k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 Aboa Vetuksen ett\xc3\xa4 Ars Novan teemoja, menneisyytt\xc3\xa4 ja nykyisyytt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTarinaniskent\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nHuhti-toukokuussa Aboa Vetus & Ars Nova -museo j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomen El\xc3\xa4m\xc3\xa4ntarinayhdistyksen kanssa tarinaniskenn\xc3\xa4n Varsinais-Suomen mestaruuskilpailut. Tarinaniskenn\xc3\xa4n voittajalla on mahdollisuus jatkaa SM-kisojen loppukilpailuun K\xc3\xa4rs\xc3\xa4m\xc3\xa4en El\xc3\xa4m\xc3\xa4ntarinafestivaaleilla. Tarinoiden tulee olla omakohtaisia ja aiemmin julkaisemattomia.\n_START_SECTION_\nKeskiajan Turku -tapahtuma\n_START_PARAGRAPH_\nAboa Vetus & Ars Nova -museo osallistuu vuosittain kes\xc3\xa4-hein\xc3\xa4kuun vaihteessa Keskiajan Turku -tapahtumaan, mihin kuuluvat my\xc3\xb6s Vanhan Suurtorin keskiaikaiset markkinat, Turun linna ja Turun tuomiokirkko.\n_START_SECTION_\nTaiteiden y\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nElokuussa Aboa Vetus & Ars Nova on yksi Turun Taiteiden y\xc3\xb6h\xc3\xb6n osallistuvista kulttuuritahoista. Museon tarjoama ohjelma liittyy sen ajankohtaisiin n\xc3\xa4yttelyihin.'