b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc5\xa1ekkoslovakian pakolaishallitus\n_START_SECTION_\nPerustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nEdvard Bene\xc5\xa1 erosi presidentin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n viikko M\xc3\xbcnchenin sopimuksen luovutettua _NEWLINE_Sudetenlandin, T\xc5\xa1ekkoslovakin er\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4osin saksalaisv\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6n asuttaman osan Saksalle; Bene\xc5\xa1 n\xc3\xa4ki t\xc3\xa4m\xc3\xa4n olevan v\xc3\xa4ist\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n loppu T\xc5\xa1ekkoslovakian tasavallan olemassaololle. H\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti Chicagon yliopistoon, miss\xc3\xa4 Bene\xc5\xa1 oli poliittisen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4, Tom\xc3\xa1\xc5\xa1 Masarykin, tavoin pakolaisena. Siell\xc3\xa4 ollessaan h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kannustettiin palaamaan Eurooppaan muodostamaan T\xc5\xa1ekkoslovakialle pakolaishallituksen. Bene\xc5\xa1 palasi Eurooppaan ja asettui asumaan Pariisiin monien muiden, edellisess\xc3\xa4 hallituksessa keskeisiss\xc3\xa4 asemissa olleiden henkil\xc3\xb6iden kanssa. Toisen _NEWLINE_maailmansodan virallisesti alettua Bene\xc5\xa1in johtamaa ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 alettiin kutsua T\xc5\xa1ekin kansallisen vapautuksen komiteaksi, ja se pyrki heti saamaan kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 tunnustusta T\xc5\xa1ekkoslovakian pakolaishallituksena. Vuoden 1939 loppuun menness\xc3\xa4 Ranska ja Iso-Britannia olivat my\xc3\xb6nt\xc3\xa4neet sille oikeuden solmia kansainv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 sopimuksia, mutta ne eiv\xc3\xa4t silti pit\xc3\xa4neet pakolaishallituksen tekemi\xc3\xa4 sopimuksia T\xc5\xa1ekkoslovakian tasavallan solmimina.\n_START_SECTION_\nRanskan h\xc3\xa4ilyv\xc3\xa4 tuki\n_START_PARAGRAPH_\nRanska oli suurin este komitean t\xc3\xa4yspainoisen pakolaishalituksen statuksen tiell\xc3\xa4. \xc3\x89douard Daladierin hallituksella oli ristiriitaisia ajatuksia komitean ajamien p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4rien ja T\xc5\xa1ekkoslovakian tasavaltaa kohtaan. Vaikka Daladier oli julkisesti ilmoittanut Hitlerille usein suodun my\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4isyyspolitiikkan olevan suora tie sotaan, h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi kuitenkin lopulta puoltamaan Neville Chamberlainia, joka allekirjoitti T\xc5\xa1ekkoslovakian luovuttamiseen johtaneen _NEWLINE_M\xc3\xbcnchenin sopimuksen. Sodan alkamisen j\xc3\xa4lkeen Daladier hallituksineen ep\xc3\xa4r\xc3\xb6i kahden suurvallan, _NEWLINE_Neuvostoliiton ja Natsi-Saksan, puollon v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Daladierin ristiriitaisuus n\xc3\xa4kyi my\xc3\xb6s siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 vaikka Daladierin Ranska olikin my\xc3\xb6nt\xc3\xa4nyt T\xc5\xa1ekkoslovakian pakolaishallitukselle ei-hallinnollisen elimen aseman, Ranska oli Bene\xc5\xa1i\xc3\xa4 itse\xc3\xa4\xc3\xa4n vastaan ja se n\xc3\xa4ki sodan j\xc3\xa4lkeisess\xc3\xa4 T\xc5\xa1ekkoslovakiasta monia sit\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dytt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 mahdollisuuksia. Yksi Ranskan p\xc3\xa4\xc3\xa4varauksista Bene\xc5\xa1in hallituksen virallisen tunnustuksen antamisessa oli t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in itsen\xc3\xa4isen Slovakian ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4 tilanne. Ranskan hallitus ei t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in uskonut Bene\xc5\xa1in puhuvan kaikkien t\xc5\xa1ekkoslovakialaisten puolesta. N\xc3\xa4in ollen Ranskan tuki Bene\xc5\xa1ille oli vaihteleva, sill\xc3\xa4 Ranska ei halunnut antaa kuvaa tukevansa Bene\xc5\xa1in komitean halua palata ensimm\xc3\xa4isen tasavallan tilaan. Bene\xc5\xa1 oli kuitenkin henkil\xc3\xb6, jolla oli valta my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 Ranskalle se, mit\xc3\xa4 se halusi: T\xc5\xa1ekkoslovakian hyvin koulutetun armeijan tuki. Niinp\xc3\xa4 Ranska oli ensimm\xc3\xa4inen maa, joka allekirjoitti sopimuksen Bene\xc5\xa1in johtaman pakolaishallituksen kanssa 2. lokakuuta 1939. Sopimuksen turvin T\xc5\xa1ekkoslovakian armeija saatiin kasattua uudelleen Ranskan maaper\xc3\xa4ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nIson-Britannian tuki ja aseman lopullinen tunnustus\n_START_PARAGRAPH_\nSodan aikana t\xc5\xa1ekkiarmeijan ensimm\xc3\xa4inen divisioona taisteli is\xc3\xa4nt\xc3\xa4maansa rinnalla Ranskan _NEWLINE_taistelun loppuvaiheessa. Liittoutuneiden sotajoukkojen h\xc3\xa4vi\xc3\xa4minen t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 taistelussa auttoi Bene\xc5\xa1in komitean _NEWLINE_ajamille p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4rille saavuttamista. Natsi-Saksan Ranskan miehityksen takia vastavalitun Winston Churchillin n\xc3\xa4kemykset voittivat heikentyv\xc3\xa4\xc3\xa4 kolmatta Ranskan tasavaltaa koskevat huolet. Churchill oli edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 selvempi T\xc5\xa1ekkoslovakiaa koskevissa kannanotoissa ja h\xc3\xa4n tunnustikin pian Bene\xc5\xa1in aseman pakolaishallituksensa presidenttin\xc3\xa4 Ranskan miehityksen j\xc3\xa4lkeen. Komitea ei kuitenkaan ollut t\xc3\xa4ysin varma t\xc3\xa4st\xc3\xa4 tunnustuksesta, sill\xc3\xa4 vaikka se selv\xc3\xa4sti nimesi Edvard Bene\xc5\xa1in presidentiksi, se ei kuitenkaan julkisesti yhdist\xc3\xa4nyt hallitusta Bene\xc5\xa1in aiempaan hallitukseen miehityst\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 T\xc5\xa1ekkoslovakiassa. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 Bene\xc5\xa1in pakolaishallitus painosti Isoa-Britanniaa selvent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kantaansa huhtikuussa 1941. 18. huhtikuuta Bene\xc5\xa1in hallitus l\xc3\xa4hetti Britannian hallitukselle kirjallisen pyynn\xc3\xb6n selvent\xc3\xa4\xc3\xa4 sopimusta "T\xc5\xa1ekkoslovakian tasavallan nimiss\xc3\xa4". Britannian ulkoministeri Anthony Eden selvensi kantaa pyynn\xc3\xb6n mukaisesti 18. hein\xc3\xa4kuuta 1941. My\xc3\xb6s Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton oli pakko tunnustaa Bene\xc5\xa1in hallituksen _NEWLINE_asema, sill\xc3\xa4 se julisti sodan molempia maita vastaan. Akselivaltojen hallituksen ollessa virallisesti vahvasti Bratislavassa, vuoden 1941 j\xc3\xa4lkipuoliskolla ainut tunnustettavissa oleva yst\xc3\xa4v\xc3\xa4llismielinen hallitus oli Bene\xc5\xa1in pakolaishallitus. _NEWLINE_Viimeinen Bene\xc5\xa1in hallitusta koskeva laillisuuskysymys oli se, oliko hallitus ensimm\xc3\xa4isen tasavallan jatkumo vai seuraaja, jolla ei ollut vankkaa perustuslaillista pohjaa. Selvyys saatiin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1942, kun kuuden kuukauden suunnittelun j\xc3\xa4lkeen T\xc5\xa1ekin liittoutuneiden joukot haavoittivat kuollettavasti Reinhard Heydrichia, B\xc3\xb6\xc3\xb6min ja M\xc3\xa4\xc3\xa4rin protektoraatin k\xc3\xa4skynhaltijaa. Operaatio Anthropoidin, kuten Heydrichin salamurhaa kutsuttiin, onnistuminen johti Ison-Britannian ja Ranskan julkiseen M\xc3\xbcnchenin sopimuksen kielt\xc3\xa4miseen, mik\xc3\xa4 antoi Bene\xc5\xa1in hallitukselle laillisen aseman T\xc5\xa1ekkoslovakian ensimm\xc3\xa4isen tasavallan jatkona. Hallituksen tulevaisuuden asema riippui n\xc3\xa4in siis liittoutuneiden menestyksest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPakolaishallituksen tulevaisuudensuunnitelmat\n_START_PARAGRAPH_\nSudeettisaksalaisten vihamielinen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6s joudutti M\xc3\xbcnchenin sopimuksen hyv\xc3\xa4ksymist\xc3\xa4. T\xc5\xa1ekkoslovakia toimi tuolloin vahvasti l\xc3\xa4nsimaisen ulkopolitiikan mukaan, mink\xc3\xa4 seurauksena T\xc5\xa1ekkoslovakia luovutettiin M\xc3\xbcnchenin sopimuksella Natsi-Saksalle. Sodan loppuvuosina Bene\xc5\xa1 pyrki ratkaisemaan saksalaisv\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6n ongelman ja saikin liittoutuneilta hyv\xc3\xa4ksynn\xc3\xa4n ratkaisulleen, joka perustui Sudeettialueen saksalaisasukkaiden karkottamiseen. Bene\xc5\xa1in p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli vahvistaa T\xc5\xa1ekkoslovakian turvallisuutta tulevaa saksalaisvihamielisyytt\xc3\xa4 vastaan Neuvostoliiton ja Puolan liittolaisuuden avulla. Neuvostoliitto oli kuitenkin T\xc5\xa1ekkoslovakia-Puola-Neuvostoliitto -kolmikantaa vastaan, mutta joulukuussa 1943 se solmi Bene\xc5\xa1in hallituksen kanssa sopimuksen.\n_START_SECTION_\nSodan j\xc3\xa4lkeinen aika\n_START_PARAGRAPH_\nBene\xc5\xa1in halusi v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 Neuvostoliiton puuttumisen maan asioihin, erityisesti kommunistiseen vallankappaukseen, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 motivoi Bene\xc5\xa1in kiinnostusta pit\xc3\xa4\xc3\xa4 yll\xc3\xa4 yst\xc3\xa4v\xc3\xa4llisi\xc3\xa4 suhteita Neuvostoliittoon. H\xc3\xa4n pyrki saamaan Isoon-Britanniaan maanpakoon l\xc3\xa4hteneit\xc3\xa4 t\xc5\xa1ekkikommunisteja toimimaan yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen hallituksensa kanssa ja Bene\xc5\xa1 tarjosi heille laajoja my\xc3\xb6nnytyksi\xc3\xa4, muun muassa raskasteollisuuden kansallistamista ja paikallisten asukkaiden omien komiteoiden luomista sodan lopulla. Maaliskuussa 1945 Bene\xc5\xa1 nimitti keskeisiin kabinettivirkoihin Moskovaan paenneille t\xc5\xa1ekkil\xc3\xa4isille kommunisteille.'