b'\n_START_ARTICLE_\nLotta Sv\xc3\xa4rd\n_START_PARAGRAPH_\nLotta Sv\xc3\xa4rd oli vuosina 1920\xe2\x80\x931944 toiminut suomalainen naisten vapaaehtoisuuteen pohjautuva maanpuolustusty\xc3\xb6n tukij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 perustettiin tukemaan suojeluskuntia. Sotavuosien 1939\xe2\x80\x931944 aikana lotat toimivat lukuisissa erityyppisiss\xc3\xa4 maanpuolustusta tukevissa toimissa ja vapauttivat noin 25\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4 sotilaallisiin teht\xc3\xa4viin. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 lakkautettiin Moskovan v\xc3\xa4lirauhan ehtojen perusteella Liittoutuneiden valvontakomission vaatimuksesta vuonna 1944.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n perustaminen ja toiminta\n_START_PARAGRAPH_\nLotta Sv\xc3\xa4rd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n toiminta pohjautui sis\xc3\xa4llissodan valkoisten joukkojen suojeluskuntien piiriin muodostuneeseen naisten vapaaehtoiseen toimintaan. Aluksi toiminta oli pienimuotoista, ensimm\xc3\xa4iset suojeluskuntia avustaneet naisryhm\xc3\xa4t keskittyiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kokoontumisten kahvittamiseen ja muonittamiseen, mutta sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 toiminta sai j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llisempi\xc3\xa4 muotoja. Suojeluskuntien ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si 29. elokuuta 1919 perustettavaksi suojeluskuntien yhteyteen Lotta-Sv\xc3\xa4rd -naisyhdistyksi\xc3\xa4. Yhdistykset olivat paikallisia, ja ne kuuluivat paikallisen suojeluskunnan esikuntaan. Teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli auttaa suojeluskuntien varusteiden ja esimerkiksi l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4tarpeiden valmistuksessa, ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 varoja avustustoimintaan, ja toimia liikekannallepanon aikana l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4- ja huoltoapuna._NEWLINE_Suojeluskuntien yliesikunta pyrki m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tietoisesti eriytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n naistoiminnan omaksi organisaatiokseen. Tammikuussa 1921 ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si Lotta-Sv\xc3\xa4rd -yhdistysten keskusjohtokunnalle v\xc3\xa4liaikaisen puheenjohtajan, ja annetussa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4k\xc3\xa4skyss\xc3\xa4 todettiin Lotta-Sv\xc3\xa4rd -paikallisyhdistysten toimivan oman keskusjohtonsa alaisena, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 paikallisten suojeluskuntien osana. Lotta Sv\xc3\xa4rd toimi itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n\xc3\xa4, hallinnon puolesta suojeluskunnista erill\xc3\xa4\xc3\xa4n. Toisin kuin suojelus\xc2\xadkunta\xc2\xadj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, se ei ollut erityiseen lakiin perustunut julkis\xc2\xadoikeudellinen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, vaan juridisesti se oli tavallinen rekister\xc3\xb6ity yhdistys. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 pysyi kuitenkin Suojeluskuntain ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n valvonnan alaisena, ja niin sanotut toimivat j\xc3\xa4senet tekiv\xc3\xa4t kirjallisen sopimuksen seurata suojeluskuntaa liikekannallepanotilanteessa. Hallinnon eriytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 huolimatta uudistus tiivisti entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n Lotta Sv\xc3\xa4rdin ja suojeluskuntain yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n hallinto\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n kuului vain naisia, ja lottaty\xc3\xb6 oli vapaaehtoista. Vuonna 1920 alkoi n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 silt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Lotta Sv\xc3\xa4rd -yhdistykset tarvitsivat oman ja itsen\xc3\xa4isen keskusjohdon. Rekisteriin valtakunnallinen Lotta Sv\xc3\xa4rd -yhdistys merkittiin 9. syyskuuta 1920. Nimen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 sai Runebergin V\xc3\xa4nrikki Stoolin tarinoiden runosta Lotta Sv\xc3\xa4rd. Riihim\xc3\xa4en Lotta Sv\xc3\xa4rd k\xc3\xa4ytti nime\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 19. marraskuuta 1918._NEWLINE_Lotta Sv\xc3\xa4rdin keskusjohtokunnan ensimm\xc3\xa4inen puheenjohtaja oli v. 1920 Mathilda Blomqvist. Suojeluskunnan ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 von Essen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si V\xc3\xa4liaikaisen Keskusjohtokunnan puheenjohtajaksi Greta Krohnin 20. tammikuuta 1921. H\xc3\xa4nen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n oli keskusjohtokunnan perustaminen s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen ja ohjeiden mukaisesti. V\xc3\xa4liaikaisen keskusjohtokunnan j\xc3\xa4seniksi valittiin Hellin von Essen, Ruth Serlachius, Maja Ahlberg._NEWLINE_Vastanimetyn v\xc3\xa4liaikaisen keskusjohtokunnan ja suojeluskuntain ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6iden 22-23.3.1921 hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4t s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t vaativat Greta Krohnin havaintojen mukaan korjauksia, jonka vuoksi s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4 l\xc3\xa4hetettiin vasta hein\xc3\xa4kuussa 1921 suojeluskuntien kanslioille ja sielt\xc3\xa4 edelleen paikallisille Lotta Sv\xc3\xa4rd -yhdistyksille._NEWLINE_Greta Krohn j\xc3\xa4i pois teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n 7.7.1921, puheenjohtajuutta toimitti v\xc3\xa4liajan varapuheenjohtajaksi nimetty Greta Silvenius, kunnes uudeksi puheenjohtajaksi nimitettiin 10.10.1921 maisteri Helmi Arneberg-Pentti._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iseen varsinaiseen keskusjohtokunnan j\xc3\xa4seniksi valittiin Dagmar von Essen, Ruth Serlachius ja Siiri B\xc3\xa4ckstr\xc3\xb6m, Maja Ahlberg, Suoma af H\xc3\xa4llstr\xc3\xb6m ja Lolan Vasstr\xc3\xb6m, varaj\xc3\xa4seniksi Greta Silvanius ja Karlin Herlitz._NEWLINE_Helmi Arneberg-Pentti toimi Lotta Sv\xc3\xa4rdin puheenjohtajana v. 1922 lokakuusta joulukuuhun sek\xc3\xa4 1925\xe2\x80\x931929. Dagmar von Essen oli puheenjohtajana maaliskuusta 1923 maaliskuuhun 1924. Tyyne S\xc3\xb6dersr\xc3\xb6m toimi muutaman kuukauden puheenjohtajana v. 1923\xe2\x80\x931925. Viimeiseksi johtajaksi tuli Fanni Luukkonen 1929. Koska lottaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n keskusjohtokunnan puheenjohtajat olivat vaihtuneet varsin tiuhaan, p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin virka vuonna 1931 vakinaistaa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in puheenjohtajaksi nimitettiin Sortavalan seminaarin yliopettaja Fanni Luukkonen, joka oli hoitanut yhdistyksen puheenjohtajuutta jo vuodesta 1929. H\xc3\xa4n toimi teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n lakkauttamiseen asti eli vuoteen 1944._NEWLINE_S\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6uudistus yhdistyksess\xc3\xa4 toteutettiin vuoden 1941 vuosikokouksessa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in poistettiin yhdysmerkki yhdistyksen nimest\xc3\xa4, ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n nimeksi tuli Lotta Sv\xc3\xa4rd ry.\n_START_SECTION_\nLottatoiminta ja jako jaostoihin\n_START_PARAGRAPH_\nLotta Sv\xc3\xa4rdin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t oli ryhmitelty jaostoittain: l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4jaosto, muonitusjaosto, varusjaosto, toimisto- ja viestijaosto, ker\xc3\xa4ys- ja kansliajaosto sek\xc3\xa4 kentt\xc3\xa4lotat. Jokainen lotta kuului v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteen jaostoon. Vuoden 1941 vuosikokouksessa eri jaostojen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin yksityiskohtaisesti.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4jaosto\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4jaoston lotat kuuluivat niin sota- kuin kentt\xc3\xa4sairaaloidenkin henkil\xc3\xb6st\xc3\xb6\xc3\xb6n. L\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4lotat saivat kuuden kuukauden peruskoulutuksen ja t\xc3\xa4h\xc3\xa4n liittyv\xc3\xa4n jatkokoulutuksen. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n jaostoon kuuluivat my\xc3\xb6s valmiit l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit ja sairaanhoitajat. Sairaaloissa lotat toimivat sairaanhoitajien apuna._NEWLINE_L\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4lotat auttoivat my\xc3\xb6s haavoittuneiden kuljetuksissa. Kaatuneiden Evakuoimiskeskuksissa (KEK) ty\xc3\xb6skennelleet lotat hoitivat sankarivainajat arkkuihin ja l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t heid\xc3\xa4t kotikyliin omaisten haudattavaksi. Lotat ompelivat my\xc3\xb6s arkkuvaatteet._NEWLINE_Ihmisten lis\xc3\xa4ksi rintamalla oli el\xc3\xa4imi\xc3\xa4 sotilaiden apuna. Hevoset tekiv\xc3\xa4t rintamalla t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 ty\xc3\xb6t\xc3\xa4, jotka tietysti tarvitsivat my\xc3\xb6s auttajaansa. El\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4lottia koulutettiinkin huolehtimaan hevosten hoidosta.\n_START_SECTION_\nMuonitusjaosto\n_START_PARAGRAPH_\nMuonitusjaoston ty\xc3\xb6 oli alusta alkaen laajinta ja n\xc3\xa4kyvint\xc3\xa4 lottaty\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi se oli suurin lottajaosto. Lotat laittoivat ruokaa esimerkiksi kertausharjoituksissa, Karjalankannaksen linnoitust\xc3\xb6iss\xc3\xa4, esikunnissa ja sairaaloissa sek\xc3\xa4 pitiv\xc3\xa4t kanttiineja rintaman l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4._NEWLINE_Kotirintaman lotat osallistuivat ruoan valmistukseen talvisodan aikana leipomalla yli 100\xc2\xa0000 kg leip\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Lotat huolehtivat sotavuosina kentt\xc3\xa4sairaaloiden, sairasjunien ja sotatoimialueelle sijoitettujen sotasairaaloiden muonituksesta. Lotta Sv\xc3\xa4rd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6lle kuului my\xc3\xb6s linnoitusty\xc3\xb6maiden muonitukset._NEWLINE_Muonitustoiminnasta saadun kokemuksen pohjalta lottaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n ty\xc3\xb6n jatkaja Suomen Naisten Huoltos\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 perusti 1945 valtakunnalliseksi ty\xc3\xb6paikkaruokailu\xc2\xadyritykseksi kasvaneen Ty\xc3\xb6maahuolto Oy:n, joka myytiin Fazerille 1978.\n_START_SECTION_\nVarusjaosto\n_START_PARAGRAPH_\nVarusjaosto oli jaostoista pienin ja sen j\xc3\xa4senet vanhimpia. Varuslottien teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli perinteinen varusteiden valmistus ja huolto. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6toiminnan alkuvaiheessa hankittiin varusteet oman kyl\xc3\xa4n suojeluskunnalle, ja talvisodan alkaessa lotat vaatettivat armeijaa, jonka varustetaso oli heikko. He hankkivat my\xc3\xb6s komennuksella oleville lotille puvut ja varusteet, joita lottatarpeen kasvaessa tarvittiin yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n. Materiaalipula vaikeutti ty\xc3\xb6t\xc3\xa4._NEWLINE_Varuslotat muuttivat ker\xc3\xa4yksin saatuja vaatteita sotilask\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n sopiviksi sek\xc3\xa4 kunnostivat kuluneita ja vahingoittuneita vaatteita kodeissa, keskusvarastoissa ja sotasairaaloissa. Kotiseudullaan varuslotat olivat asiantuntijoita vaatehuollossa, johon muut lotat ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n kuulumattomatkin naiset osallistuivat. Tuhansia suomalaisia miehi\xc3\xa4 rintamalla ilahdutti lottien l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4t paketit \xe2\x80\x9dtuntemattomalle sotilaalle\xe2\x80\x9d. Asemien l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 he my\xc3\xb6s yll\xc3\xa4pitiv\xc3\xa4t vastaanottokoteja, joissa lomille matkaavat sotilaat voivat lev\xc3\xa4t\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKer\xc3\xa4ys- ja kansliajaosto\n_START_PARAGRAPH_\nNimens\xc3\xa4 mukaisesti jaoston p\xc3\xa4\xc3\xa4huomio kohdistui varojen ker\xc3\xa4ykseen sek\xc3\xa4 omaa toimintaa varten ett\xc3\xa4 suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n ty\xc3\xb6n tukemiseen._NEWLINE_Lis\xc3\xa4ksi ker\xc3\xa4ys- ja kansliajaosto piti huolta siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 lottaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ja armeijalla oli ammattitaitoisia toimistoty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4. Konekirjoitustaitoinen lotta oli kullankallis, sill\xc3\xa4 sodan alkaessa kanslialottien kysynt\xc3\xa4 kasvoi nopeasti esikuntien ja huoltolaitosten tarvitessa toimistot\xc3\xb6ihin tottuneita henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4._NEWLINE_Jaostoissa toimivat lotat jaettiin kahteen ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n: toimenlotat ja huoltolotat. Toimenlotan oli oltava terve, k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntavoiltaan moitteeton sek\xc3\xa4 vapaa noudattamaan k\xc3\xa4skyj\xc3\xa4 h\xc3\xa4lytyksen sattuessa. Lottalupaus velvoitti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 seuraamaan suojeluskuntaa suojeluskuntap\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n alaisena. Muut toimivat j\xc3\xa4senet olivat huoltolottia._NEWLINE_Toimenlotan oli oltava valmis l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n heti kotiseutunsa ulkopuolellekin, varusteiden oli oltava aina kunnossa. Paikallisosasto huolehti siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 lotat saivat varusteensa: selk\xc3\xa4reppu, lottapuku, alusvaatteet, korppuja, teet\xc3\xa4 ja sokeria sek\xc3\xa4 kentt\xc3\xa4pullo ja -kattila, jotka riippuivat repun ulkopuolella._NEWLINE_Ker\xc3\xa4ys- ja kansliajaosto jaettiin vuoden 1941 jaostouudistuksessa kahdeksi jaostoksi: ker\xc3\xa4ys- ja huoltojaostoksi sek\xc3\xa4 toimisto- ja viestijaostoksi.\n_START_SECTION_\nToimisto- ja viestijaosto\n_START_PARAGRAPH_\nToimisto- ja viestijaosto oli sodan lopulla lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n toiseksi suurin jaosto. Toimistoissa ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4t kanslialotat hoitivat paperit\xc3\xb6it\xc3\xa4, joista saatiin vapautettua miehi\xc3\xa4 muihin t\xc3\xb6ihin. Viestijaoston lotat olivat lukuisissa erilaisissa teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4, joista osa vaati pikkutarkkaa teknist\xc3\xa4 osaamista. Viestijaostoon kuului mm. radisti- ja s\xc3\xa4\xc3\xa4havaintolotat sek\xc3\xa4 puhelinkeskuksissa ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4t lotat._NEWLINE_Viestilottia koulutettiin Syv\xc3\xa4rannan ja Sorjan lottaopistoissa. Jatkosodan alussa koulutusta annettiin kahden viikon puhelinv\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4- ja kolmen kuukauden radios\xc3\xa4hk\xc3\xb6tt\xc3\xa4j\xc3\xa4kursseilla, my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s kaukokirjoitin- ja puheradiokursseilla. Koulutusta tehostettiin vuoden 1944 aikana lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 viestijoukkojen kursseja, ja sodan lopussa koulutusvastuu siirtyi kokonaan sille yksik\xc3\xb6lle jonka palvelukseen lotta astui. Vuosien 1941\xe2\x80\x931943 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Lotta Sv\xc3\xa4rd j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n viestikursseilla oli oppilaina noin 2 100 lottaa, ja vuoden 1943 syyskuussa puolustusvoimissa palvelleiden viestilottien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vastasi noin 16\xc2\xa0% varsinaisten viestijoukkojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4vahvuudesta. Viestilottia oli tuolloin noin viiden viestipataljoonan verran eli 2 170, joista puhelinv\xc3\xa4litt\xc3\xa4ji\xc3\xa4 1 421, lenn\xc3\xa4tinhenkil\xc3\xb6st\xc3\xb6\xc3\xa4 355 ja radiohenkil\xc3\xb6st\xc3\xb6\xc3\xa4 414. Hein\xc3\xa4kuussa 1944 puolustusvoimissa palvelevien viestilottien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli kasvanut 2 617:sta.\n_START_SECTION_\nValonheitinlotat\n_START_PARAGRAPH_\nValonheitinlotat koulutettiin osaksi Helsingin puolustusta vuonna 1944. P\xc3\xa4\xc3\xa4syvaatimuksena oli ylioppilastutkinto. Asekoulutus oli Lotta-johdolle vaikea asia hyv\xc3\xa4ksytt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi, sill\xc3\xa4 lottien toiminta oli aseetonta. Desanttivaaran ja kalliiden laitteiden takia t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kuitenkin pidettiin tarpeellisena. Valonheittimill\xc3\xa4 lottien oli tarkoitus etsi\xc3\xa4 y\xc3\xb6taivaalta viholliskoneet ilmatorjunnan tai h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4jien maaleiksi. Ilmavalvonta oli lottien vaarallisimpia teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Valonheitinlotista muodostettiin 14. Valonheitinpatteri.\n_START_SECTION_\nKentt\xc3\xa4lotat\n_START_PARAGRAPH_\nKentt\xc3\xa4lotat toimivat sotatoimialueella muun muassa puhelinkeskusten hoitajina, puhelinp\xc3\xa4ivyst\xc3\xa4jin\xc3\xa4, toimistolottina, kanttiinin hoitajina sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rien avustajina rintaman v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 ja kentt\xc3\xa4sairaaloissa.\n_START_SECTION_\nLottalupaus\n_START_PARAGRAPH_\nLottalupaus annettiin tavallisesti kirkossa juhlallisessa ja arvokkaassa tilaisuudessa: _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbMin\xc3\xa4 N.N. lupaan kunniasanallani, ett\xc3\xa4 rehellisesti ja omantunnontarkasti avustan suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4 sen puolustaessa uskontoa, kotia ja is\xc3\xa4nmaata ja t\xc3\xa4yt\xc3\xa4n minulle uskotut maanpuolustusteht\xc3\xa4v\xc3\xa4t noudattaen Lotta-Sv\xc3\xa4rd j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4.\xc2\xbb _NEWLINE__NEWLINE_Vuonna 1937 painettujen s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen mukaan lotta-lupauksen sanamuoto oli: _NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbMin\xc3\xa4 N.N. lupaan kunniasanallani ett\xc3\xa4 rehellisesti ja omantunnontarkasti avustan suojeluskuntaa sen puolustaessa uskontoa, kotia ja is\xc3\xa4nmaata sek\xc3\xa4 noudatan toiminnassani "Lotta-Sv\xc3\xa4rd" yhdistyksen s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nLottamerkki\n_START_PARAGRAPH_\nAkseli Gallen-Kallelaa pyydettiin suunnittelemaan Lotta Sv\xc3\xa4rdille oma merkki vuonna 1921. Lottien keskusjohtokunta ei kuitenkaan pit\xc3\xa4nyt h\xc3\xa4nen ehdotuksestaan, jossa oli pienehk\xc3\xb6n hakaristin ja kymmenkunnan heraldisen ruusun lis\xc3\xa4ksi S-kirjain, kuusenhavu ja kuvio, joka muistutti pient\xc3\xa4 tynnyri\xc3\xa4._NEWLINE_Seuraava ehdotus tilattiin taidemaalari Eric Vasstr\xc3\xb6milt\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen ehdotuksensa perustui Gallen-Kallelan ehdotukseen, sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4en suojeluskuntien lipuissa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olleeseen hakaristiin pohjautuvan sinisen hakaristin ja nelj\xc3\xa4 heraldista ruusua, sek\xc3\xa4 tekstin LOTTA-SV\xc3\x84RD. Merkin hyv\xc3\xa4ksyminen Lotta Sv\xc3\xa4rd-j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n tunnukseksi julkistettiin 30. syyskuuta 1921 Lotta Sv\xc3\xa4rdin keskusjohtokunnan kokouksessa.\n_START_SECTION_\nLottapuku\n_START_PARAGRAPH_\nLotat opittiin tuntemaan my\xc3\xb6s puvuistaan, sill\xc3\xa4 kaikessa lottaty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin lottapukua. Lottapuku on puuvillakankainen. Puku edellytti tietty\xc3\xa4 arvokasta k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4. Lottapuku p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ei saanut tupakoida. He eiv\xc3\xa4t ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ollessaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neet eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 tarjoilleet alkoholia. Vain yhdistyksen omia merkkej\xc3\xa4 sai k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 puvun kanssa. Koruja ei saanut k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vihkisormuksia lukuun ottamatta._NEWLINE_Juhlapuku on villakankainen. Lottalupausta annettaessa, tervehdysk\xc3\xa4ynneill\xc3\xa4, lottap\xc3\xa4ivill\xc3\xa4 ja muissa is\xc3\xa4nmaallisissa juhlissa eli juhlatilanteissa puvun kanssa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4sivarsinauhaa ja valkoisia k\xc3\xa4sineit\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 lottalakkia. Mantteli on sadetakkimallinen p\xc3\xa4\xc3\xa4llystakki. Irrotettava villavuori on talvik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 varten._NEWLINE_Pukuja on s\xc3\xa4ilynyt runsaasti ja niist\xc3\xa4 on tehty my\xc3\xb6s uusiokappaleita. Niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teattereissa sek\xc3\xa4 erilaatuisissa historiatapahtumissa._NEWLINE_Syv\xc3\xa4rannan Lottamuseon henkil\xc3\xb6kunnalla on nykyaikaiset samanv\xc3\xa4risest\xc3\xa4 kankaasta tehdyt harmaat liivihameet ty\xc3\xb6asuinaan.\n_START_SECTION_\nPikkulotat eli lottatyt\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nPikkulotat olivat 8\xe2\x80\x9316-vuotiaita tytt\xc3\xb6j\xc3\xa4. Vuonna 1931 nuorisoty\xc3\xb6t\xc3\xa4 varten perustettiin tytt\xc3\xb6osasto, ja siihen saivat vanhempiensa suostumuksella liitty\xc3\xa4 kahdeksan vuotta t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neet. Varsinkin maaseudulla tytt\xc3\xb6ty\xc3\xb6 l\xc3\xa4hti reippaasti k\xc3\xa4yntiin. Tytt\xc3\xb6osastoja oli vuonna 1935 jo 512 kappaletta ja niiss\xc3\xa4 13\xc2\xa0066 pikkulottaa. Lottatytt\xc3\xb6jen oma merkki oli heraldinen ruusu._NEWLINE_Pikkulotille j\xc3\xa4rjestettiin erilaisia kursseja ja opetettiin is\xc3\xa4nmaallisuutta. He osallistuivat erilaisiin t\xc3\xb6ihin aikuisten lottien kanssa. Pikkulotat joutuivat sotavuosina nuoresta i\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta varsin vaativiin teht\xc3\xa4viin ja ty\xc3\xb6skenteliv\xc3\xa4t esim. sairaaloissa ja kanttiineissa sek\xc3\xa4 auttoivat varusjaoston lottia. Pikkulottia alettiin nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 lottatyt\xc3\xb6iksi jatkosodan aikana vuonna 1943, koska pikkulotta-nimi ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 kuvannut sit\xc3\xa4 vastuullista ty\xc3\xb6t\xc3\xa4, jota n\xc3\xa4m\xc3\xa4 nuoret tekiv\xc3\xa4t. Lottatytt\xc3\xb6j\xc3\xa4 oli vuoden 1943 lopulla 48 858._NEWLINE_Lottatytt\xc3\xb6jen toiminta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi yht\xc3\xa4 aikaa Lotta Sv\xc3\xa4rd ry:n kanssa; j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli tuolloin 52\xc2\xa0000 lottatytt\xc3\xb6\xc3\xa4 eli alle 17-vuotiaista j\xc3\xa4sent\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLottakruunu\n_START_PARAGRAPH_\nLottaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli j\xc3\xa4seni\xc3\xa4\xc3\xa4n varten monenlaisia etuja, muun muassa Lottakruunu, kullattu hopeinen morsiuskruunu jota lainattiin j\xc3\xa4senille n\xc3\xa4iden h\xc3\xa4it\xc3\xa4 varten. Kruunua s\xc3\xa4ilytet\xc3\xa4\xc3\xa4n Tuusulassa Lottamuseossa._NEWLINE_Kruunun lahjoitti Pohjanmaalla syntynyt tukholmalainen konsuli Jakob Hedgren vapaussodan 15-vuotisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 16.5.1933; kruunussa on seitsem\xc3\xa4n sakaraa joiden k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4 on heraldinen ruusu; sakarat ja kruunun tyviosaa kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4t seitsem\xc3\xa4n korukive\xc3\xa4 symboloivat Suomen seitsem\xc3\xa4\xc3\xa4 maakuntaa._NEWLINE_Sit\xc3\xa4 ei ole k\xc3\xa4ytetty juhannuksen 1945 j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Lis\xc3\xa4ksi Lottaj\xc3\xa4rjest\xc3\xa4lle lahjoitettiin kaksikin muuta vihkikruunua; F M Kangasniemi lahjoitti vuonna 1936 vihkikruunun Turun suomalaiselle lottaosastolle; Laura Koivula lahjoitti oman vihkikruununsa vuonna 1938 Viipurin lottaosastolle; Turun kruunu on n\xc3\xa4ytteill\xc3\xa4 Suojeluskunta- ja Lotta Sv\xc3\xa4rd -museossa Sein\xc3\xa4joella ja Viipurin kruunu Lappeenrannan maakuntamuseossa.\n_START_SECTION_\nHopeinen leip\xc3\xa4kori\n_START_PARAGRAPH_\nSyv\xc3\xa4rannan museossa on my\xc3\xb6s lottaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n puolustusvoimilta Lotan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuonna 1940 saama hopeinen leip\xc3\xa4kori tunnustuksena mittavan leip\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n eli yli 100\xc2\xa0000 kilon p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 leipomisesta talvisodan aikana.\n_START_SECTION_\nLotat talvi- ja jatkosodassa\n_START_PARAGRAPH_\nLottien tarkoituksena oli sotien aikana 1939\xe2\x80\x931944 avustaa sotilaita tai vapauttaa miehi\xc3\xa4 sotilaiksi muista teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4. Varhaisessa vaiheessa havaittiin, ett\xc3\xa4 asevelvollisia ei olisi riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti Suomen puolustamiseen. Vaikka Lotta Sv\xc3\xa4rd -yhdistys oli valmistautunut sodanajan toimintaa varten kahden vuosikymmenen ajan, jouduttiin talvisotaan kuitenkin osittain valmistautumattomana. Ennen kaikkea teht\xc3\xa4vien runsaus ja koulutuksen saaneiden lottien suuri tarve yll\xc3\xa4tti. Talvi- ja jatkosodan aikana oli koko ajan keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 13\xc2\xa0000 lottaa armeijan apuna sotatoimialueella. Kotirintamateht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skenteli p\xc3\xa4\xc3\xa4toimisesti noin 50\xc2\xa0000 lottaa. Lis\xc3\xa4ksi 100\xc2\xa0000 lottaa toimi apulaisina oman ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ohessa._NEWLINE_Talvisodan kokemusten j\xc3\xa4lkeen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n mukauttaminen jatkosodan ajan toimintaan sujui helpommin kuin syksyll\xc3\xa4 1939. Osaltaan t\xc3\xa4t\xc3\xa4 auttoi my\xc3\xb6s uusien s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen suomat mahdollisuudet k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 tehokkaammin hyv\xc3\xa4ksi piirien paikallisosastojen johtokuntia sek\xc3\xa4 selv\xc3\xa4t m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ykset komennuksella olevien lottien kuulumisesta lottajohdon alaisuuteen._NEWLINE_Jatkosodan alussa hein\xc3\xa4kuussa 1941 Lotta Sv\xc3\xa4rd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 liitettiin ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 Suomen puolustusvoimien osaksi j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n lukuisten maanpuolustusteht\xc3\xa4vien vuoksi. Lotta Sv\xc3\xa4rd oli jatkosodan aikaan maailman suurin vapaaehtoinen naisten maanpuolustusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, siihen kuului enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n 232\xc2\xa0000 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. Lotta Sv\xc3\xa4rd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 kykeni vapauttamaan talvi- ja jatkosodan aikana 1939\xe2\x80\x931944 noin 25\xc2\xa0000 suomalaista miest\xc3\xa4 muihin teht\xc3\xa4viin._NEWLINE_Lottien toiminta oli Lotta Sv\xc3\xa4rd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n periaatteiden mukaisesti aseetonta. Joillakin lotilla saattoi olla mukanaan oma k\xc3\xa4siase, mutta lottia jopa kotiutettiin mik\xc3\xa4li selvisi ett\xc3\xa4 he olivat harjoitelleet aseenk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. Kerran Adolf Ehnrooth m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si esikuntansa lotat aseistautumaan pistoolein, kun esikunta oli hyvin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 etulinjaa. Poikkeuksen muodostivat my\xc3\xb6s esimerkiksi kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1944 ilmatorjuntaan koulutetut valonheitinlotat, jotka saivat muun kurssituksen ohessa my\xc3\xb6s asekoulutusta ja kiv\xc3\xa4\xc3\xa4rit. Ilmatorjuntarykmentti 1:ss\xc3\xa4 14. valonheitinpatterissa 149 lottaa hoiti  11 valonheitint\xc3\xa4. Aseiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ei miss\xc3\xa4\xc3\xa4n vaiheessa tullut tarvetta. _NEWLINE_Ennen talvisotaa lotaksi hyv\xc3\xa4ksymiseen vaadittiin kahden luotettavana pidetyn henkil\xc3\xb6n suositukset. Talvisodan aikana vaatimuksesta tingittiin ja l\xc3\xa4hes kaikki hakijat hyv\xc3\xa4ksyttiin j\xc3\xa4seniksi. Lotta Sv\xc3\xa4rd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 ja maltillinen vasemmisto antoivat yhteisen julistuksen vastakkainasettelujen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisest\xc3\xa4, jolloin my\xc3\xb6s ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkest\xc3\xa4 liittyi naisia lotiksi. Jatkosodan aikana uusia lottia otettiin sis\xc3\xa4\xc3\xa4n paljon ja heid\xc3\xa4t koulutettiin nopeasti konkreettisiin teht\xc3\xa4viin. Lottia ei ehditty kouluttamaan j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n aatteellisen ja uskonnollisen hengen mukaisesti. Kun uudet lotat olivat viel\xc3\xa4 usein i\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n nuoria, arvostelivat kokeneemmat lotat n\xc3\xa4it\xc3\xa4 aatteellisuuden ja uskonnollisuuden puutteesta. Tilanne k\xc3\xa4rjistyi sit\xc3\xa4 mukaa kun jatkosodan jatkuessa puute ty\xc3\xb6voimasta kasvoi. Kun lotiksi hakeutui my\xc3\xb6s ty\xc3\xb6velvollisuuskutsuntoja v\xc3\xa4lttelevi\xc3\xa4 naisia, saattoivat kokeneemmat nimitell\xc3\xa4 uusia lottia leip\xc3\xa4lotiksi erotukseksi  korkeamoraalisista oikeista lotista. Nimityst\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin halventavassa mieless\xc3\xa4 my\xc3\xb6s sotien j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Sotien aikana vuosina 1939-1944 kuoli Lotta Sv\xc3\xa4rd \xe2\x80\x93toiminnassa 291 lottaa. Suurin kuolinsyy olivat komennuksella saadut sairaudet, 140 lottaa eli l\xc3\xa4hes puolet kuolleista menehtyi sairauksiin. Joka nelj\xc3\xa4s menehtyneist\xc3\xa4 kaatui rintaman l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 (66 lottaa), 47 kuoli kotirintamalla ilmapommituksissa. Tapaturmaisesti kuoli 34 lottaa. Kolme lottaa katosi sotavuosien aikana ja yksi teki itsemurhan. Kokonaisuus huomioiden henkens\xc3\xa4 menett\xc3\xa4neiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen.  Jatkosodan kuluessa lottien tautikuolemien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi, ja varsinaisten sotavammojen osuus kuolinsyyn\xc3\xa4 v\xc3\xa4heni. Tappiot jatkosodan aikana (228 lottaa) olivat talvisodan tappioihin (63 lottaa) verrattuina suhteellisesti pienemm\xc3\xa4t kun huomioidaan sotatoimialueella olleiden lottien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja sodan kesto. Komennuksella kuolleet lotat haudattiin kotipit\xc3\xa4jiens\xc3\xa4 sankarihautoihin.\n_START_SECTION_\nSuhtautuminen ulkomaalaisiin ja ei-kristittyihin j\xc3\xa4senin\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLotta-Sv\xc3\xa4rdin yhdistyksen j\xc3\xa4senyyden ehtona pidettiin Suomen kansalaisuutta. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1921 keskusjohtokunta ilmoitti, ett\xc3\xa4 ulkomaalaiset voivat tulla Lotta-Sv\xc3\xa4rd Yhdistyksen j\xc3\xa4seniksi vain paikallisosaston tarkan tutkimuksen ja perusteellisen harkinnan j\xc3\xa4lkeen. Vuodesta 1924 alkaen vierasta kansalaisuutta edustavan henkil\xc3\xb6n j\xc3\xa4senyys oli keskusjohtokunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4tett\xc3\xa4viss\xc3\xa4. Vuodesta 1937 alkaen vierasta kansalaisuutta edustavan j\xc3\xa4senyys ev\xc3\xa4ttiin, kahta hakijaa lukuun ottamatta._NEWLINE_J\xc3\xa4senyytt\xc3\xa4 rajattiin my\xc3\xb6s uskontokunnan perusteella: 1920- ja 1930-luvuilla islaminuskoiset ja juutalaiset Suomen kansalaiset eiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4sseet j\xc3\xa4seneksi yhdistykseen. Vuoden 1923 vuosikokous ohjeisti keskusjohtokuntaa ep\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n juutalaisten ja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten j\xc3\xa4senanomukset. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 linja kirjattiin my\xc3\xb6s lottas\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen sovellutusohjeisiin 1925. Asia nousi seuraavan kerran esille vasta talvisodan j\xc3\xa4lkeisten j\xc3\xa4senhakemusten my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Vuoden 1940 vuosikokous piti aikaisemman tiukan linjan voimassa, mutta n\xc3\xa4kemykset olivat jo lientyneet ja vain muutama viikko vuosikokouksen j\xc3\xa4lkeen hyv\xc3\xa4ksyttiin kaksi muslimi- ja kaksi juutalaistaustaista hakijaa j\xc3\xa4seniksi. Ensimm\xc3\xa4iset siviilirekisteriin kuuluvat j\xc3\xa4senet hyv\xc3\xa4ksyttiin seuraavana vuonna.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n yhteydet ulkomaille\n_START_PARAGRAPH_\nSuomalainen Lotta Sv\xc3\xa4rd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 on ollut esikuvana vastaaville pohjoismaisille j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ille. Vastaavia j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6j\xc3\xa4 on Ruotsissa (Lottorna) ja Norjassa (Norges Lotteforbund). Virolainen sisarj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 Naiskodukaitse kiellettiin kun Neuvostoliitto 1940 miehitti Viron._NEWLINE_Ruotsin Sveriges Lottak\xc3\xa5ren edustajat vierailivat Suomessa vuoden 1940 lokakuussa puheenjohtaja Maja Schmidtin johdolla, tutustuen lottaty\xc3\xb6h\xc3\xb6n eri puolilla maata. Kaksitoista suomalaista lottaa k\xc3\xa4vi syksyll\xc3\xa4 Tanskassa kuukauden pituisella virkistyslomalla Det Frie Nord yhdistyksen kutsumana. Viron Naiskodukaitsen nuorten liiton puheenjohtaja Alma Jeets kutsui Suomen pikkulottia elokuussa 1940 kes\xc3\xa4leirille, mutta pikkulotat joutuivat pakenemaan maasta Neuvostoliiton aloittaessa Baltian kysymyksen lopullisen ratkaisun._NEWLINE_Fanni Luukkonen k\xc3\xa4vi loka-marraskuussa 1940 Tanskassa, l\xc3\xa4hes kahden viikon esitelm\xc3\xa4matkalla, Suomi\xe2\x80\x93Tanska-yhdistyksen kutsumana. Ruotsin lottaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 vietti 14.\xe2\x80\x9315.5.1941 10-vuotisjuhlaa, johon Fanni Luukkonen ja Maja Genetz osallistuivat. Ruotsin lottaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n keskusjohtokunnan j\xc3\xa4senet vierailivat Suomessa toukokuussa 1940, Maja Schmidtin johdolla, osallistuen Ruotsin lottien lahjoittaman virkistysmajan avajaisiin._NEWLINE_Fanni Luukkonen vieraili Saksassa syksyll\xc3\xa4 1941 osallistuen kansainv\xc3\xa4liseen naisten kokoukseen Berliiniss\xc3\xa4 lokakuun 7\xe2\x80\x9312 p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4, kokouksessa olivat edustettuina 12 maata, Saksa, Espanja, Suomi, Italia, Bulgaria, Unkari, Kroatia, Japani, Norja, Tanska, Hollanti ja Romania. Fanni Luukkonen ojensi kokouksien loputtua, Saksan Deutsches Frauenwerkin johtaja Gertrud Scholtz-Klinkille Lotta-Sv\xc3\xa4rd j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n ansioristin. Kokouksen ohella tutustuttiin Saksan johtohenkil\xc3\xb6ihin. Tulonmatkalla Luukkonen vieraili Tanskan lottaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n vieraana. Tammikuussa 1942 Fanni Luukkonen vierali Unkarin Yhdistyneiden Naisten Leirin vieraana, kertoen Lotta Sv\xc3\xa4rd -yhdistyksen toiminnasta, paluumatkallaan h\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi tapaamassa Tanskan ja Ruotsin lottia._NEWLINE_Unkarin Yhdistyneiden Naisten Leirin puheenjohtaja Anna Keresztes-Ficher ja h\xc3\xa4nen seurueensa vierailivat syyskuussa 1942 Suomessa, k\xc3\xa4yden Karjalankannaksella. Elokuussa 1942 Saksan naisten valtakunnanjohtaja Gertrud Scholtz-Klink saapui Suomeen ja piti esitelm\xc3\xa4n Deutsches Frauenwerkin toiminnasta ja my\xc3\xb6s vieraili Karjalankannaksella._NEWLINE_Scholtz-Klinck kutsui Luukkosen vuonna 1943 vierailulle Berliiniin suomalaisten naistaiteilijoiden n\xc3\xa4yttelyn avajaisiin. Luukkosen seurueeseen kuuluvat muonitusjohtaja Maja Genetz ja piirip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Beatrice Gripenberg. Luukkonen kutsuttiin matkan aikana my\xc3\xb6s Adolf Hitlerin p\xc3\xa4\xc3\xa4majaan, jolloin Hitler antoi h\xc3\xa4nelle Saksan Kotka-ritarikunnan ristin rintat\xc3\xa4hdell\xc3\xa4 tunnustukseksi Suomen naisten ja erityisesti Lotta-Sv\xc3\xa4rd-j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n maanpuolustuksellisesta toiminnasta sodan aikana._NEWLINE_Ruotsin Helsingin-suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s luovutti 4. marraskuuta 1941 Luukkoselle Ruotsin kuninkaan kultaisen mitalin serafiininauhassa. Vastaavan kunnianosoituksen oli saanut aikaisemmin nelj\xc3\xa4 ruotsalaista ja kaksi ulkomaalaista 34 vuoden aikana.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n lakkauttaminen\n_START_PARAGRAPH_\nAselepo ei n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti vaikuttavan lottaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n toimintaan. Moskovan neuvottelujen tuloksia odoteltaessa ty\xc3\xb6 jatkui kuten ennenkin. Kentt\xc3\xa4lotat pysyiv\xc3\xa4t palveluspaikoissaan ja kotialueen lotat keskittyiv\xc3\xa4t siirtov\xc3\xa4en ja sotainvalidien auttamiseen. Kun v\xc3\xa4lirauha solmittiin ja sotatoimet Suomen ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 olivat loppuneet niin keskusjohtokunta totesi, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n olisi ryhdytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kiireellisiin toimenpiteisiin komennukselta vapautuvien ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6mien lottien sijoittamiseksi ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n muille aloille._NEWLINE_V\xc3\xa4lirauhan sopimuksen ehtojen tultua julkisiksi alettiin aavistella, ett\xc3\xa4 suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n kohtalo saattaisi sopimuksen 21. artiklan nojalla olla vaakalaudalla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n artiklan mukaan Suomi sitoutui \xe2\x80\x9dheti hajoittamaan kaikki sen alueella toimivat hitleril\xc3\xa4ismieliset (fascisminluontoiset) poliittiset, sotilaalliset ja sotilaallisluontoiset samoinkuin muutkin j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t, jotka harjoittavat Yhdistyneille kansakunnille ja erityisesti Neuvostoliitolle vihamielist\xc3\xa4 propagandaa\xe2\x80\x9d. Koska Lotta Sv\xc3\xa4rd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 oli toiminnassaan kiinte\xc3\xa4sti sidoksissa suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n ja juridisesti Puolustusvoimien osa, arveltiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n joutuvan lakkautettavaksi._NEWLINE_Kun Suojeluskunta lakkautettiin eduskunnan s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 lailla 3. marraskuuta, arveli Lotta Sv\xc3\xa4rdin johto j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ns\xc3\xa4 saavan saman kohtalon. Valvontakomissio luokittelikin Lotta Sv\xc3\xa4rdin rauhanehtojen tarkoittamaksi fasistiseksi j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ksi ja vaati sen lakkauttamista. Suomen hallitus joutui m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n 23. marraskuuta 1944 Lotta Sv\xc3\xa4rdin lakkautettavaksi \xe2\x80\x9dliian l\xc3\xa4heisten suojeluskuntasuhteiden\xe2\x80\x9d vuoksi. Ennen lakkauttamista j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 ehti siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 suurimman osan varoistaan kaksi viikkoa aikaisemmin perustamalleen Suomen Naisten Huoltos\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6lle. S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 hoiti ruokapalvelua koko maassa ja palkkasi ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6ikseen entisi\xc3\xa4 lottia tukeakseen n\xc3\xa4iden toimeentuloa._NEWLINE_Tasavallan presidentti Mannerheim my\xc3\xb6nsi j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n lakkauttamisp\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen julkistamisen j\xc3\xa4lkeen lottajohtaja Fanni Luukkoselle Vapaudenristin 1. luokan rintat\xc3\xa4hden miekoilla eli ritarikuntas\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen mukaan kaksinkertaisena. Kunniamerkki on ainoa lajissaan.\n_START_SECTION_\nLotta Sv\xc3\xa4rd S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen Naisten Huoltos\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 vaihtoi 29. kes\xc3\xa4kuuta 2004 nimens\xc3\xa4 Lotta Sv\xc3\xa4rd S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6ksi._NEWLINE_12. joulukuuta 2005 sai ensi-iltansa lotista kertova elokuva Lupaus, jonka oli tilannut Lotta Sv\xc3\xa4rd S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6. S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n edustajat olivat mukana tarkastamassa kohtauksia koko elokuvan kuvausten ajan.\n_START_SECTION_\nSuhtautuminen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n sotien j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nSodan j\xc3\xa4lkeen vapaaehtoisen puolustusty\xc3\xb6n historia politisoitui. Vasemmisto arvosteli lakkautettuja suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4 ja Lotta Sv\xc3\xa4rdi\xc3\xa4, leimaten ne fasistisiksi ja ep\xc3\xa4is\xc3\xa4nmaallisiksi. Vuosina 1945\xe2\x80\x931948 Punainen Valpo vainosi opettajina toimivia lottia, vaatien heit\xc3\xa4 erotettaviksi taantumuksellisuuden vuoksi. Monet lotat polttivat lottapukunsa ja lottatoimintaan liittyv\xc3\xa4t paperinsa._NEWLINE_Suomessa suhtauduttiin Lotta Sv\xc3\xa4rd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n kielteisesti vuosikymmeni\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyi esimerkiksi kirjallisuudessa, kuten V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Linnan vuonna 1954 julkaistussa Tuntematon sotilas -romaanissa ja Paavo Rintalan 1963 julkaistussa Sissiluutnantti-kirjassa, jotka esittiv\xc3\xa4t lotat kielteisess\xc3\xa4 valossa. Lotta Sv\xc3\xa4rdin j\xc3\xa4senet olivat sitoutuneet puolustamaan kristillis-siveellisi\xc3\xa4 arvoja, ja lottien esitt\xc3\xa4minen lottaihanteensa pett\xc3\xa4nein\xc3\xa4 seksuaalisina naisina loukkasi heit\xc3\xa4 syv\xc3\xa4sti._NEWLINE_1960\xe2\x80\x931970-luvuilla vasemmistolaisessa kulttuuriel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 arvosteltiin sotaveteraaneja ja lottia kovin sanoin. Sotaveteraanit n\xc3\xa4htiin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4jin\xc3\xa4 ja lotat fasisteina. Vuonna 1969 Eino S. Revon johtaman Yleisradion ohjelmaneuvosto hylk\xc3\xa4si Kirsti Penttisen tekem\xc3\xa4n Lotta Sv\xc3\xa4rdi\xc3\xa4 my\xc3\xb6nteisess\xc3\xa4 hengess\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4n radio-ohjelman._NEWLINE_Ohjelmaneuvoston puheenjohtaja, SKDL:n edustaja Toivo Pohjonen sanoi Lotta-Sv\xc3\xa4rdi\xc3\xa4 eritt\xc3\xa4in taantumukselliseksi ja neuvostovastaiseksi j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ksi ja h\xc3\xa4n piti ohjelman esitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 tarpeettomana. Sdp:n edustaja tutkimussihteeri Paavo Lipponen piti Lotta-Sv\xc3\xa4rd j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4 puolifasistisena j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n\xc3\xa4, mutta oli valmis hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n ohjelman, mik\xc3\xa4li se esitett\xc3\xa4isiin tarpeeksi kriittisell\xc3\xa4 tavalla._NEWLINE_Kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Nina Sailon valmistama Lotta-patsas paljastettiin Lappeenrannassa 7.9.1985, patsaaseen oli kaiverrettu teksti \xe2\x80\x9dSuomen lotille 1939\xe2\x80\x931944. Aseveljet\xe2\x80\x9d ja teksti \xe2\x80\x9dMuista menneitten sukupolvien ty\xc3\xb6\xe2\x80\x9d. \xc3\x84\xc3\xa4rivasemmisto hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si voimakkaasti patsasta vastaan, perustellen patsaan symboloivan 1920\xe2\x80\x931930-lukujen \xe2\x80\x9dvastenmielisen tunkkaista ilmapiiri\xc3\xa4\xe2\x80\x9d ja fasistista perint\xc3\xb6\xc3\xa4, joka n\xc3\xa4htiin uhkana Suomen ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4lisille rauhanomaisille suhteille, sek\xc3\xa4 loukkaavan maiden v\xc3\xa4lisen v\xc3\xa4lirauhansopimuksen henke\xc3\xa4. Vastustuksen perusteluna k\xc3\xa4ytettiin my\xc3\xb6s Lotta Sv\xc3\xa4rdin vastuuta \xe2\x80\x9dvalkoisesta terrorista\xe2\x80\x9d ja Lotta Sv\xc3\xa4rdin taistelua Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan, Saksan rinnalla. Patsashankkeesta tiedotettiin neuvostoliittolaisille ja asiaan ottivat kantaa Leningradin puoluejohdon edustaja sek\xc3\xa4 suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6._NEWLINE_Hein\xc3\xa4kuussa 1991 silloinen Mikkelin l\xc3\xa4\xc3\xa4nin maaherra J. Juhani Kortesalmi her\xc3\xa4tteli henkiin Lotta Sv\xc3\xa4rd-j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4 tai sit\xc3\xa4 vastaavaa naisten vapaaehtoista maanpuolustusty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tekev\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4. Kortesalmen mielest\xc3\xa4 Lotta Sv\xc3\xa4rd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 oli lakkautettu oloissa, joissa \xe2\x80\x9dahdistetun kansan moraalista ryhti\xc3\xa4 haluttiin murtaa\xe2\x80\x9d, ja Neuvostoliitossa vuoden 1991 aikana tapahtuneet muutokset antoivat Suomelle aiheen \xe2\x80\x9dtehd\xc3\xa4 asiaankuuluvat johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kset ja korjata lottaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4mme kohdannut v\xc3\xa4\xc3\xa4ryys ja h\xc3\xa4p\xc3\xa4isy\xe2\x80\x9d. Helsingin Sanomat ampui p\xc3\xa4\xc3\xa4kirjoituksessaan 10. hein\xc3\xa4kuuta 1991 Kortesalmen esityksen alas: \xe2\x80\x9dLotta Sv\xc3\xa4rd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 lev\xc3\xa4tk\xc3\xb6\xc3\xb6n rauhassa ja vapaaehtoinen maanpuolustusty\xc3\xb6 hoidettakoon muulla tavoin.\xe2\x80\x9d _NEWLINE_Lottien virallinen maineenpalautus tapahtui kuitenkin jo pari kuukautta my\xc3\xb6hemmin syyskuussa 1991, jolloin Finlandia-talossa j\xc3\xa4rjestettiin Lotta-Sv\xc3\xa4rd-j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n 70-vuotismuistojuhla. P\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Esko Aho puhui tilaisuudessa, tuoden mukanaan valtiovallan tervehdyksen ja kiitoksen lottien tekem\xc3\xa4st\xc3\xa4 ty\xc3\xb6st\xc3\xa4, todeten Lotta Sv\xc3\xa4rd -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n lakkautetun pakon edess\xc3\xa4. My\xc3\xb6s silloinen puolustusministeri ja entinen pikkulotta Elisabeth Rehn esitti valtiovallan kiitoksen lotille. Tilaisuudessa olivat l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 presidentti Mauno Koivisto ja rouva Tellervo Koivisto._NEWLINE_Lottien lis\xc3\xa4ksi rintamalla ty\xc3\xb6skenteli my\xc3\xb6s Punaisen ristin hoitajia, sotilaskotisisaria ja ty\xc3\xb6velvollisia naisia. Tutkija Kaija Heikkinen on huomannut, ett\xc3\xa4 jopa noin puolet rintamanaisista oli muita kuin lottia. Heikkisen mukaan erityisesti ty\xc3\xb6velvollisista on usein puhuttu v\xc3\xa4h\xc3\xa4ttelev\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4vyyn ja h\xc3\xa4n ihmettelee, ett\xc3\xa4 lottien ja ty\xc3\xb6velvollisten naisten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli niin suuri juopa. Ty\xc3\xb6velvolliset naiset joutuivat jopa t\xc3\xb6rke\xc3\xa4n syrjinn\xc3\xa4n kohteeksi. H\xc3\xa4nen mukaansa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtui ty\xc3\xb6velvollisten vasemmistolaisesta taustasta, kun taas Lotta Sv\xc3\xa4rd oli oikeistolainen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nLottamuseot\n_START_PARAGRAPH_\nLottiin keskittyvi\xc3\xa4 museoita ovat Lottamuseo Tuusulassa, Etel\xc3\xa4-Karjalan lottamuseo Lappeenrannassa, Suojeluskunta- ja Lotta Sv\xc3\xa4rd -museo Sein\xc3\xa4joella sek\xc3\xa4 Tampereen suojeluskunta- ja lottamuseo Tampereella.'