b'\n_START_ARTICLE_\nToompea\n_START_PARAGRAPH_\nToompea (saks. Domberg eli tuomiokirkonm\xc3\xa4ki) on m\xc3\xa4ell\xc3\xa4 sijaitseva alue Tallinnassa. Toompea muodosti keskiaikaisen Tallinnan yl\xc3\xa4kaupungin, joka erosi juridisesti alakaupungista. _NEWLINE_Toompea on Baltian klinttiin kuuluva kukkula. Noin 10\xc2\xa0000 vuotta sitten Toompea muodosti klinttisaaren Baltian j\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 ja ihmisasutusta l\xc3\xa4hialueelle syntyi viisi- tai kuusituhatta vuotta sitten. Sittemmin Toompeana m\xc3\xa4ell\xc3\xa4 oli r\xc3\xa4v\xc3\xa4l\xc3\xa4l\xc3\xa4isten tukikohta tai pakolinna, joka tunnettiin viroksi nimill\xc3\xa4 Litna tai Lidna. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 kronikoissa paikka sai nimen Kol\xc3\xb5van ja viikingit kutsuivat sit\xc3\xa4 nimill\xc3\xa4 Lindan\xc3\xa4s tai Lyndanise. Tanskalaiset ristiretkel\xc3\xa4iset tuhosivat Lyndanisen alkukes\xc3\xa4st\xc3\xa4 1219 ja he alkoivat rakentaa sen tilalle omia varustuksiaan, joille L\xc3\xa4tin Henrik antoi nimen Castrum Danorum, eli tanskalaisten linna. Hieman my\xc3\xb6hemmin tanskalaiset voittivat Lyndanisen taistelussa R\xc3\xa4v\xc3\xa4l\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja Harjumaalta heit\xc3\xa4 vastaan saapuneet virolaiset. Vuotta 1219 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4nkin Tallinnan tali Tanskan linnan perustamisvuotena. _NEWLINE_Toompealle eli Tallinnan tulevalle yl\xc3\xa4kaupungille alettiin rakentaa 1120-luvulla Tallinnan tuomiokirkkoa ja niin sanottua suurta linnoitusta (castrum maius). Castrum minus eli pieni linnoitus rakennettiin vuosien 1227\xe2\x80\x931229 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 suuren linnoituksen sis\xc3\xa4lle. Pieni linnoitus ja suuri linnoitus muodostivat yhdess\xc3\xa4 Tallinnan yl\xc3\xa4kaupungin, joka oli oma juridinen kokonaisuutensa. Yl\xc3\xa4kaupunkia koski Valdemar-Eerikin l\xc3\xa4\xc3\xa4nityslaki, kun taas alakaupungille oli vuonna 1248 annettu Lyypekin kaupunginlaki. Yl\xc3\xa4kaupunkia hallitsivat vasallit, joita oli tanskalaisaaikana 40\xe2\x80\x9350. Poikkeuksen muodosti pieni linnoitus, jota hallitsi kulloinenkin maanherra, kuten esimerkiksi ritarikunta. Tuomiokirkkoa hallitsi puolestaan piispa ja tuomiokapituli. Tallinnan alakuapunkia hallitsi porvaristo. Koko Tallinnan vanhakaupunki suojattiin muurilla, mutta my\xc3\xb6s yl\xc3\xa4- ja alakaupungin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli muuri. Tanska myi Pohjois-Viron Saksalaiselle ritarikunnalle vuonna 1346, jolloin pieneen linnoitukseen rakennettiin konventtirakennus ja kastelli muuttui esilinnaksi. Esilinnan nurkkiin kohosi torneja, joista suurin oli 45,6 metri\xc3\xa4 korkea Pikk Hermann. Yl\xc3\xa4kaupunki k\xc3\xa4vi jo samalla vuosisadalla ahtaaksi ja monet vasallit muuttivatkin kartanoihin maaseudulle. Usein he omistivat kuitenkin my\xc3\xb6s kapunkiasunnon muurien suojaamana turvapaikkana. _NEWLINE_Suuren linnoituksen keskiaikaiset rakennukset ovat sittemmin tuhoutuneet tulipaloissa Tallinnan tuomiokirkkoa lukuun ottamatta. Esilinnan konventtirakennuksesta tehtiin 1800-luvulla vankila ja 1920-luvulla sen paikalle rakennettiin riigikogun parlamenttirakennus. Esipihan it\xc3\xa4osaan rakennettiin 1700-luvulla kuvermenttihallinnon palatsi ja pienen linnoituksen taakse valmistui vuonna 1900 Aleksanteri Nevskin katedraali.'