b'\n_START_ARTICLE_\nErik Axel Karlfeldt\n_START_SECTION_\nNuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nErik Axel Karlfeldt syntyi Tolvmansg\xc3\xa5rdenilla, Karlbon kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Folk\xc3\xa4rnan kunnassa, Taalainmaan kaakkoisosassa. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli maanviljelij\xc3\xa4 Erik Eriksson ja \xc3\xa4itins\xc3\xa4 Anna Jansdotter; sukunimen Karlfeldt h\xc3\xa4n otti my\xc3\xb6hemmin. Seurakunnan pastori katsoi, ett\xc3\xa4 lahjakkaan Erik Axelin kannattaisi jatkaa opintojaan, ja vuonna 1878 h\xc3\xa4n aloitti V\xc3\xa4ster\xc3\xa5sin oppikoulussa. H\xc3\xa4n kuului koulun parhaimpiin oppilaisiin ja oli koulun kirjallisuusyhdistyksen j\xc3\xa4sen. Karlfeldt asui opintojen aikana V\xc3\xa4ster\xc3\xa5sissa, mutta vietti lomat kotonaan Karlbossa. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1882 h\xc3\xa4n vaelsi Taalainmaan l\xc3\xa4pi. Syksyll\xc3\xa4 1884 h\xc3\xa4n tapasi nuoren tyt\xc3\xb6n, Anna Bollingin, ja rakastui t\xc3\xa4h\xc3\xa4n. P\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n ylioppilaaksi Karlfeldt ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 tavannut tytt\xc3\xb6\xc3\xa4, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 lienee innoittanut monia Karlfeldtin romanttisia runoja.\n_START_SECTION_\nDjursholmin vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nSyyslukukaudella 1885 Karlfeldt aloitti opintonsa Uppsalan yliopistossa, p\xc3\xa4\xc3\xa4aineenaan estetiikka. Seuraavina vuosina h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli kotiopettajana muun muassa J\xc3\xa4mtlannissa. Syksyll\xc3\xa4 1887 h\xc3\xa4n palasi Uppsalaan. _NEWLINE_Syksyll\xc3\xa4 1888 Karlfeldt kirjoitti kirjeen Aftonbladetin p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajalle Ernst Beckmanille ja haki toimittajaksi. Beckman oli nuorena kirjoittanut runoja ja julkaissut runokokoelman ja kun h\xc3\xa4n n\xc3\xa4ki nuoren opiskelijan kirjoittamia runoja, h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti palkata t\xc3\xa4m\xc3\xa4n koeajaksi. Uuden ty\xc3\xb6n my\xc3\xb6t\xc3\xa4 nuori opiskelija vaihtoi nimens\xc3\xa4 Karlfeldtiksi. _NEWLINE_Joitakin Karlfeldtin runoja oli aiemmin julkaistu nimimerkill\xc3\xa4, mutta vuoden 1890 alussa h\xc3\xa4n kirjoitti kirjallisuuskriitikko Frans von Scheelelle, Svensk tidskrift -lehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajalle. Scheele oli antanut my\xc3\xb6nteisen arvion Karlfeldtin l\xc3\xa4hett\xc3\xa4mist\xc3\xa4 runoista, ja vuonna 1891 nelj\xc3\xa4 runoa julkaistiin lehdess\xc3\xa4, ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa Karlfeldtin omalla nimell\xc3\xa4. _NEWLINE_Toukokuussa 1892 Karlfeldt suoritti kandidaatintutkinnon ja arvosanat latinassa, germaanisissa kieliss\xc3\xa4, pohjoismaisissa kieliss\xc3\xa4, mineralogiassa ja geologiassa, teoreettisessa filosofiassa sek\xc3\xa4 estetiikassa ja kirjallisuus- ja taidehistoriassa. Syksyll\xc3\xa4 1893 h\xc3\xa4n aloitti Djursholmin yksityiskoulussa (ruots. Djursholms Enskilda L\xc3\xa4roverket) ruotsin, englannin ja saksan kielen opettajana ja toimi opetusteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 huhtikuuhun 1895 asti. H\xc3\xa4n asui tuon ajan Djursholmin linnassa.\n_START_SECTION_\nEnsiteos\n_START_PARAGRAPH_\nKes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1895 Karlfeldt sai valmiiksi esikoisteoksensa Vildmarks- och k\xc3\xa4rleksvisor, joka julkaistiin juuri ennen joulua samana vuonna. Debyyttijulkaisussaan Karlfeldt ei k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt monimutkaisia runomittoja vaan usein k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty\xc3\xa4 sanaj\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4 loppusointujen aikaansaamiseksi. My\xc3\xb6hemmin Karlfeldt kuitenkin v\xc3\xa4ltti k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty\xc3\xa4 sanaj\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4. Perinteisten runomittojen kuten heksametrin, aleksandriinin tai tuon ajan suosittujen runomittojen sonetin, canzonan tai tertsiinin sijaan Karlfeldt k\xc3\xa4ytti kansanlaulu- tai balladis\xc3\xa4keist\xc3\xb6j\xc3\xa4. Niiss\xc3\xa4 runot on jaettu s\xc3\xa4keist\xc3\xb6ihin, joissa on sama m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 s\xc3\xa4keit\xc3\xa4 ja sama runomitta. Sen sijaan s\xc3\xa4keist\xc3\xb6jen pituus, rytmin luonne ja loppusointujen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelevat.\n_START_SECTION_\nMolkomin vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nMaaliskuussa 1895 Karlfeldt kirjoitti Molkomin kansankorkeakoulun (ruots. Molkoms Folkh\xc3\xb6gskola) johtajalle ja haki koulusta opettajan sijaisuutta. H\xc3\xa4n sai paikan, ja lukukauden alkaessa lokakuun lopussa Karlfeldt aloitti Molkomissa ruotsin, historian ja kaunokirjoituksen sek\xc3\xa4 kansantalouden opettajana._NEWLINE_H\xc3\xa4n palasi Uppsalaan kirjoittaakseen stipendien turvin lisensiaattity\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ja valmisteli samanaikaisesti seuraavaa runokokoelmaansa. Uppsalassa Karlfeldt tutustui Gustaf Fr\xc3\xb6dingiin, joka luki h\xc3\xa4nen runojaan ennen julkaisua ja antoi hyvi\xc3\xa4 neuvoja. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1898 valmistui lisensiaattity\xc3\xb6 englantilaisesta n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4kirjailijasta Henry Fieldingist\xc3\xa4 ja erityisesti h\xc3\xa4nen romaanistaan Joseph Andrews.\n_START_SECTION_\nFridolins visor och andra dikter -runokokoelma\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1898 julkaistiin Karlfeldtin toinen runokokoelma Fridolins visor och andra dikter. Siihen Karlfeldt oli luonut Fridolinin hahmon, runollisen alter egonsa, talonpojan, joka on sivistynyt, mutta josta on tullut maanviljelij\xc3\xa4 ja joka kirjoittaa vapaahetkin\xc3\xa4\xc3\xa4n runoja: sekoitus talonpoikaa ja kulttuuri-ihmist\xc3\xa4. Fridolin esiintyy my\xc3\xb6s Karlfeldtin kolmannessa runokokoelmassa Fridolins lustg\xc3\xa5rd och Dalm\xc3\xa5lningar p\xc3\xa5 rim. Runoja leimaa oppineisuus, ja kieli on saanut vaikutteita Kaarle XII:n Raamatusta sek\xc3\xa4 Bondepraktikan-nimisest\xc3\xa4 maanviljelij\xc3\xb6iden opaskirjasta. Karlfeldt sai vaikutteita my\xc3\xb6s 1600-luvun ruotsalaisrunoilijoilta Wivalliukselta, Stiernhielmilt\xc3\xa4 ja Lasse Lucidorilta ja h\xc3\xa4nen runojensa rytmi oli ammennettu Carl Michael Bellmanin lauluista. Esikoisteoksessaan Karlfeldt oli sijoittanut joitakin runoja Taalainmaalle ja sinne h\xc3\xa4n palasi my\xc3\xb6hemminkin runoissaan. Taalainmaata ei ihannoitu vain sen kauneuden vuoksi vaan se oli maisemineen, rakennuksineen ja vapaine talonpoikineen my\xc3\xb6s ajaton ihanne. Taalainmaaromantiikka kuului ajan henkeen. Vuonna 1901 Selma Lagerl\xc3\xb6f oli julkaissut Jerusalemin ensimm\xc3\xa4isen osan ja taidemaalarit kuten Anders Zorn ja Carl Larsson olivat tehneet maisemat tunnetuiksi. Karlfeldtille Taalainmaa oli Arkadia ja sen paimenia olivat Taalainmaan itsen\xc3\xa4iset tilanomistajat.\n_START_SECTION_\nRuotsin akatemian j\xc3\xa4seneksi\n_START_PARAGRAPH_\nSuoritettuaan lisensiaatintutkinnon Karlfeldt j\xc3\xa4i Uppsalaan ja alkoi stipendien turvin valmistella tohtorinv\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjaansa. Vuonna 1898 h\xc3\xa4n muutti Tukholmaan, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n aluksi ty\xc3\xb6skenteli englannin tuntiopettajana Tukholman Porvarikoulussa (ruots. Stockholms Borgareskola). Vapaa-ajallaan h\xc3\xa4n istui Ruotsin kuninkaallisessa kirjastossa (ruots. Kungliga biblioteket) kirjoittamassa v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjaansa, jonka h\xc3\xa4n sai valmiiksi vuoden 1900 aikana. Saman vuoden syksyll\xc3\xa4 h\xc3\xa4n sai kirjastosta amanuenssin viran. Karlfeldtille my\xc3\xb6nnettiin vuodesta 1899 alkaen Ruotsin akatemian vuosittainen 1\xc2\xa0000 kruunun suuruinen apuraha ja matkastipendin ansiosta h\xc3\xa4n saattoi syksyll\xc3\xa4 1901 matkustaa Italiaan. Joulukuussa 1901 julkaistiin h\xc3\xa4nen kolmas runokokoelmansa Fridolins lustg\xc3\xa5rd och Dalm\xc3\xa5lningar p\xc3\xa5 rim. Vuonna 1903 h\xc3\xa4n sai vakituisen kirjastonhoitajan viran Maatalousakatemiasta (ruots. Lantbruksakademien). Vuonna 1904 h\xc3\xa4net valittiin Ruotsin akatemiaan ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 niin sanotuista yhdeks\xc3\xa4nkymment\xc3\xa4lukulaisista (ruots. nittiotalisterna).\n_START_SECTION_\nVakiintunut asema runoilijana\n_START_PARAGRAPH_\nNimitys Ruotsin akatemian j\xc3\xa4seneksi vakiinnutti Karlfeldtin aseman. Vuoden 1913 alussa h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Ruotsin akatemian vakituinen sihteeri. Vuonna 1916 h\xc3\xa4net vihittiin avioliittoon Gerda Holmbergin kanssa. Perheess\xc3\xa4 oli nelj\xc3\xa4 lasta. Syksyll\xc3\xa4 1916 koko perhe muutti Liding\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sijaitsevaan taloon ja lokakuussa 1918 viiden huoneen asuntoon Tukholmaan. Syksyll\xc3\xa4 julkaistiin runokokoelma Flora och Bellona. Vuotta my\xc3\xb6hemmin Karlfeldtin kollegat Ruotsin akatemiassa halusivat my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4nelle Nobelin kirjallisuuspalkinnon, mutta h\xc3\xa4n kielt\xc3\xa4ytyi vastaanottamasta palkintoa. Kes\xc3\xa4t perhe vietti Taalainmaalla ja vuonna 1921 Karlfeldt osti S\xc3\xa5ngg\xc3\xa5rden -nimisen huvilan, hieman maata ja navetan Sjugarebyst\xc3\xa4 Leksandin ulkopuolelta. Vaikka perheell\xc3\xa4 oli kahdeksan huoneen asunto Tukholmassa, he viettiv\xc3\xa4t kaikki lomansa Taalainmaalla. _NEWLINE_1920-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla Karlfeldt matkusti vaimonsa kanssa vuosittain ulkomaille: K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminaan, Pariisiin ja Italiaan. Syksyll\xc3\xa4 1927 julkaistiin runokokoelma H\xc3\xb6sthorn, jota kriitikot ylistiv\xc3\xa4t. Ensimm\xc3\xa4inen, 5000 kappaleen painos myytiin loppuun viikossa. _NEWLINE_Erik Axel Karlfeldt kuoli 8. huhtikuuta vuonna 1931. H\xc3\xa4net on haudattu Folk\xc3\xa4rnan hautausmaalle.\n_START_SECTION_\nNobelin kirjallisuuspalkinto\n_START_PARAGRAPH_\nErik Axel Karlfeldtille my\xc3\xb6nnettiin postuumisti vuoden 1931 Nobelin kirjallisuuspalkinto.\n_START_SECTION_\nMuistomerkki\n_START_PARAGRAPH_\nKarlfeldtin muistoksi paljastettiin hein\xc3\xa4kuussa 1932 rintakuva Tolvmansg\xc3\xa5rdenilla Folk\xc3\xa4rnassa.\n_START_SECTION_\nSuomeksi\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa Karlfeldtin runoja on julkaistu eri antologioissa. Runoja ovat suomentaneet muun muassa Yrj\xc3\xb6 Jylh\xc3\xa4, Aale Tynni, Lauri Viljanen, Uuno Kailas ja R. R. Ryyn\xc3\xa4nen.'