b'\n_START_ARTICLE_\nLestij\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nNimen alkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLestij\xc3\xa4rven nimest\xc3\xa4 on annettu useampikin selitys. Kustaa Vilkuna selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 sanan lesti tarkoittaneen vanhassa suomen kieless\xc3\xa4 valan sanoja tai valaa. Kuningas Kristofferin maanlain (1442) suomennoksessa sanotaan muun muassa: \xe2\x80\x9d..ia Wannokan itzecukin sijtte lestins\xc3\xa4 p\xc3\xa4ll\xc3\xa4, ninquin heidhen walansa sanotaan\xe2\x80\x9d. Vilkunan mukaan er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vanhassa asiakirjassa vuodelta 1600 puhutaan my\xc3\xb6s \xe2\x80\x9dJumalan lestist\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. My\xc3\xb6hemmin lesti on saattanut tarkoittaa tervamittaa, kahtatoista tervatynnyri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nLestij\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 tunnetaan runsaat parikymment\xc3\xa4 kivikautista l\xc3\xb6yt\xc3\xb6\xc3\xa4, joista osa kuuluu Suomusj\xc3\xa4rven kulttuurin piiriin. Asutus ei ollut viel\xc3\xa4 tuolloin pysyv\xc3\xa4\xc3\xa4. Kampakeraamisen kulttuurin ajalla asumisen ja el\xc3\xa4misen taso nousi, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ajan lopulla Lestijoen laakso n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 menett\xc3\xa4neen asutuksensa l\xc3\xa4hes tyystin. Tilanne jatkui samankaltaisena my\xc3\xb6s pronssi- ja rautakaudella. Lestijoen laaksossa lienev\xc3\xa4t ennen historiallista aikaa samoilleet vain saamelaiset ja heid\xc3\xa4n verottajansa. Lestij\xc3\xa4rvi pysyi pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n asumattomana, j\xc3\xa4ms\xc3\xa4l\xc3\xa4isten omistamana er\xc3\xa4maana._NEWLINE_Vanhan tarinan mukaan kahdesti valtaistuimelta sy\xc3\xb6sty Ruotsin kuningas Kaarle VIII Knuutinpoika piileskeli juonittelevia sis\xc3\xa4poliittisia vastustajiaan Lestij\xc3\xa4rven seuduilla. H\xc3\xa4nen kerrotaanpa suomalaisten saattelemana kulkeneen Lestij\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 Pietarsaareen ja ihmetelleen seudun asumattomuutta. Eip\xc3\xa4 matkan varrelta l\xc3\xb6ytynyt edes yht\xc3\xa4 ainoata kirkkoa. Kuitenkin taru kertoo h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isten er\xc3\xa4nk\xc3\xa4vij\xc3\xb6itten rakentamasta pienest\xc3\xa4 uhrikirkosta, jossa Neitsyt Maria kuvan edess\xc3\xa4 sytytettiin kynttil\xc3\xa4 ja anottiin pyyntionnea._NEWLINE_Lestij\xc3\xa4rvi mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n er\xc3\xa4maaluettelossa. P\xc3\xa4\xc3\xa4syyn\xc3\xa4 asutuksen my\xc3\xb6h\xc3\xa4syntyisyyteen oli j\xc3\xa4ms\xc3\xa4l\xc3\xa4isten sinnik\xc3\xa4s yritys pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kiinni vanhoista oikeuksistaan er\xc3\xa4maa-alueisiinsa. Viel\xc3\xa4 1564 j\xc3\xa4ms\xc3\xa4l\xc3\xa4isten tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n iskeneen rajusti yhteen Kalajoen latvoille asettuneiden savolaisten kanssa. Ainoastaan yksi savolainen oli vuoteen 1565 menness\xc3\xa4 uskaltanut rakentaa pirttins\xc3\xa4 Lestij\xc3\xa4rven rannalle, vaikka savolaisten asutusliikkeen ylimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 suojelijana oli itse kuningas Kustaa Vaasa, joka oli julistanut asumattomat er\xc3\xa4maat \xe2\x80\x9dJumalan, kuninkaan ja Ruotsin kruunun omiksi\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Savolaisten uudisasukkaiden ohella Lestij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 asui kaksi saamelaisperhett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4miehin\xc3\xa4\xc3\xa4n Lauri Lappalainen ja Heikki Laurinpoika Lappalainen. Vuoteen 1568 menness\xc3\xa4 Lestij\xc3\xa4rvelle muutti nelj\xc3\xa4 savolaista kaskiviljelij\xc3\xa4\xc3\xa4. Savolaiset olivat kuitenkin hyvin liikkuvaa v\xc3\xa4ke\xc3\xa4, joista ei juuri pysyvi\xc3\xa4 veronmaksajia tullut. Parhaiten Lestij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t viihtyneen seudun alkuper\xc3\xa4iset asukkaat eli saamelaiset._NEWLINE_Lestij\xc3\xa4rvi kuului kirkollisesti ja hallinnollisesti Lohtajaan. 1578 alettiin rakentaa Lestij\xc3\xa4rven lounaisrannalle pient\xc3\xa4 kappelia. Kappelin rakentamiselle ei ollut v\xc3\xa4est\xc3\xb6llisi\xc3\xa4 edellytyksi\xc3\xa4. Sen pystytt\xc3\xa4minen saattoi liitty\xc3\xa4 yleiseen pakanuuden vastaiseen taisteluun, jonka k\xc3\xa4ynnisti Pohjanmaan rovasti Jaakko Geet._NEWLINE_Luterilaisen kirkon ja rovasti Jaakko Geetin pakanuuden vastaiseen taisteluun liittyi my\xc3\xb6s noitien ja paholaisten palvojien saattaminen vastuuseen. Johtivathan noidat tempuillaan ihmisi\xc3\xa4 iankaikkiseen kadotukseen. P\xc3\xa4tevimm\xc3\xa4t noidat olivat saamelaisia, joista kuuluisin oli lestij\xc3\xa4rvel\xc3\xa4inen Heikki Lappalainen. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 oli syytetty k\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4 noituudesta useamman kerran. Vuoden 1585 k\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4 Lohtajan kirkonkyl\xc3\xa4l\xc3\xa4inen Juho Niilonpoika Junttila ja kannuskyl\xc3\xa4l\xc3\xa4inen Juho Holsti kertoivat Junttilan vaimon Elsan palkanneen Heikki Lappalaisen surmaamaan taikakeinoillaan oman tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 Pirjetta Pietarintytt\xc3\xa4ren, jonka is\xc3\xa4puoli Juho Niilonpoika oli. Lappalainen tunnusti tehneess\xc3\xa4 joitakin paholaisen konsteja ja koska h\xc3\xa4nen todistettiin ennenkin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neen noitarumpuaan, oikeus langetti kuolemantuomion mestaamalla. Noidan kymmenen markan arvoinen irtaimisto meni kruunulle._NEWLINE_Karun ja hallaisen Lestij\xc3\xa4rven mailla oli vuonna 1608 yhdeks\xc3\xa4n taloa. Suurimmillaan taloluku oli nelj\xc3\xa4toista, mutta isovihan alkaessa 1710 oli taloluku j\xc3\xa4lleen yhdeks\xc3\xa4n. Asukasluku oli sangen vaatimaton, noin 70\xe2\x80\x9380 henke\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 saadaan kertomalla taloluku kahdeksalla. Suurvaltakauden rasitusten, n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuosien ja isovihan ansiosta Lestij\xc3\xa4rvi oli eitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 koko ajan Suur-Lohtajan k\xc3\xb6yhin. Kuningatar Kristiina palkitsi yhden kolmikymmenvuotisen sodan maineikkaimmista p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ist\xc3\xa4, Kustaa Evertinpoika Hornin, 68 1/6 manttaalin suuruisella lahjoituksessa 1652. Lestij\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4kunnan kaikki kymmenen taloa kuuluivat l\xc3\xa4\xc3\xa4nitykseen. Verojen perinn\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli puutteen vuoksi toisinaan suuriakin vaikeuksia. Pohjanmaan maaherra Didrik Wrangel af Adinal totesi vuonna 1676, ett\xc3\xa4 Lestij\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 ei voitu kahteentoista vuoteen peri\xc3\xa4 mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisia veroja. Kaarle XI toimeenpaneman ison reduktion ansiosta Lestij\xc3\xa4rvenkin tilat palautuivat samanaikaisesti kruunulle._NEWLINE_1700-luvulla Lestij\xc3\xa4rven kasvu oli edelleen vaatimatonta. Pient\xc3\xa4 kasvua Lestij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 tapahtui 1747 halkomisasetuksen sallima talojen halkominen. 1700-luvulla puolessa v\xc3\xa4lin alkanut tervanpoltto toi Lestij\xc3\xa4rven asukkaille miltei ainoan rahanhankintakeinon. Valtiovalta ryhtyikin rajoittamaan tervanpolttoa 1700-luvulla pel\xc3\xa4tess\xc3\xa4\xc3\xa4n metsien per\xc3\xa4ti loppuvan, mutta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 ei noudatettu. Tervanpoltto kannatti itse asiassa varsin huonosti ja jarrutti jossakin m\xc3\xa4\xc3\xa4rin maanviljelyn ja karjanhoidon kehityst\xc3\xa4._NEWLINE_1500-luvulla rakennettu kirkko oli 1827 menness\xc3\xa4 rapistunut niin pahoin, ett\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4iset p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t rakentaa uuden kirkon. Uutta kirkkoa alettiin rakentaa Kaustislaisen Heikki Kuorikosken johdolla. Uusi kirkko valmistui Lapinm\xc3\xa4enkankaalle 23. syyskuuta 1827. Kirkko korjattiin perusteellisesti jo 1901, jolloin muun muassa kellotorni muutettiin l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Vanhan kirkon paikalle pystytettiin muistokivi 1956. Lestij\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 tuli Toholammin kappeli keisarillisella k\xc3\xa4skykirjeell\xc3\xa4 9. huhtikuuta 1859. Lestij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 oli tuolloin kuutisensataa asukasta. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s astui voimaan vasta 1885, kun Lohtajan rovasti Keckmanin leski kuoli. Pitk\xc3\xa4n matkan aiheuttamat hankaluudet mm. aviokuulutukset piti hakea Toholammilta, sek\xc3\xa4 papinmaksut kirkkoherralle her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t lestil\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 halun itsen\xc3\xa4isty\xc3\xa4. Senaatti m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si 6. lokakuuta 1906 Lestij\xc3\xa4rven kappeliseurakunnasta muodostettavaksi kirkkoherrakunnan. Ensimm\xc3\xa4iseksi kirkkoherraksi valittiin 15. joulukuuta 1912 kappalainen pastori Sola._NEWLINE_Tervanpolton merkitys oli viel\xc3\xa4 1800-luvun alkupuolella melko suuri Lestij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4. Kaikki muut Suur-Lohtajan kyl\xc3\xa4t halusivat lopettaa tervanpolton, koska heill\xc3\xa4 ei ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 metsi\xc3\xa4 siihen tarkoitukseen. Tammikuussa 1840 annetulla kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 tervaveroa vastaan tapahtuva tervanpoltto kruununmetsist\xc3\xa4 loppui v\xc3\xa4hitellen. Erityisen vaikeata m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen noudattaminen oli lestil\xc3\xa4isille, rangaistiin k\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4 useasti mets\xc3\xa4n haaskauksesta. Suuret kato- ja n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuodet vaikeuttivat jo ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4h\xc3\xa4varaista Lestij\xc3\xa4rven el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n kokous teki 11. marraskuuta 1867 anomuksen keisari ja suuriruhtinas Aleksanteri II:lle saada muuttaa pois johonkin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n etel\xc3\xa4osaan. Samalla lestij\xc3\xa4rvel\xc3\xa4iset kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t vastaanottamasta kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin tarjoamaa lainaa, koska vain muutamat harvat talolliset joutuisivat vastaamaan siit\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4osan asukkaista ollessa varattomia. Kirkonkokous p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 30. marraskuuta 1880 perustaa Lestij\xc3\xa4rvelle kiertokoulun, jos kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rinvirasto sallisi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kunnan osuuden viinaverorahoista koulun yll\xc3\xa4pitoon. Kun viinaverorahoja ei saatukaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, lykk\xc3\xa4ytyi kiertokoulun perustaminen vuoteen 1884, jolloin p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin kouluajaksi vuodessa nelj\xc3\xa4 kuukautta. Kiertokoulu toimi vuoteen 1924. Ensimm\xc3\xa4inen kansakoulu aloitti toimintansa kirkonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 1895._NEWLINE_Lestij\xc3\xa4rvel\xc3\xa4isten lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli ylitt\xc3\xa4nyt tuhannen asukkaan rajan 1907. Voimakkaasta siirtolaisuudesta johtuen todellinen asukasluku j\xc3\xa4i kuitenkin reilusti alle tuhannen, esimerkiksi 1893\xe2\x80\x931912 \xe2\x80\x9drapakon taakse\xe2\x80\x9d l\xc3\xa4hti Lestij\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 282 henke\xc3\xa4. Asukasluku kasvoi tasaisesti koko 1900-luvun alun, 1960-luvulla kunnan asukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli yli 1\xe2\x80\x89700. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 alkoi v\xc3\xa4henty\xc3\xa4 voimakkaasti. Maaltamuutto ja Kanalan kyl\xc3\xa4n liitt\xc3\xa4minen Halsuaan v\xc3\xa4hensiv\xc3\xa4t asukasluvun 1970-luvun loppuun menness\xc3\xa4 runsaaseen tuhanteen. 1980-luvulla kunnan asukasluku kasvoi hieman, mutta k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi kuitenkin laskuun ja 2011 kunnan v\xc3\xa4kim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli 857.\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2017 lopussa Lestij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 oli 789 asukasta, joista 290 asui taajamissa, 495 haja-asutusalueilla ja 4 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eiv\xc3\xa4t olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niist\xc3\xa4 asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Lestij\xc3\xa4rven taajama-aste on 36,9\xc2\xa0%. Lestij\xc3\xa4rven taajamav\xc3\xa4est\xc3\xb6 kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Lestij\xc3\xa4rven kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa oli vuoden 2017 lopussa 290 asukasta.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nLestij\xc3\xa4rvi on kunta, jonka maisemia hallitsevat Lestij\xc3\xa4rvi, er\xc3\xa4maiset mets\xc3\xa4t harjumuodostumineen ja laajat nevat._NEWLINE_Kallioper\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa granodioriittia. Yleisimm\xc3\xa4t maalajit ovat moreeni ja turve. Savea on eniten Syrin kyl\xc3\xa4n alueella. Kuntaa kaakko-luodesuunnassa halkovan harjujakson yhteydess\xc3\xa4 on laajoja hiekkakankaita. Pinnanmuodoiltaan Lestij\xc3\xa4rvi on Etel\xc3\xa4-Pohjanmaan lakeuden ja Keski-Suomen m\xc3\xa4kimaaston vaihettumisvy\xc3\xb6hykett\xc3\xa4. Maasto on loivasti kumpuilevaa. Korkeimmat kohoumat Kalliomaa ja Syrinharju kohoavat yli 180 metrin korkeuteen._NEWLINE_Kunnan pinta-alasta 60 prosenttia on suota. Suurimpia on soita ovat muun muassa Karhulammin-, Linjasalmen- ja Jarkonneva. Isoneva m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin vuonna 1985 soidensuojelualueeksi, ja Kivineva kuuluu Toholammin ja Reisj\xc3\xa4rven puolelle ulottuvaan soidensuojelualueeseen. Vapo Oy:n tarkoituksena on ollut aloittaa turpeentuotanto kirkonkyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4heisyydelt\xc3\xa4 olevalta Teerinevalta. Tuotantoa ei ole kuitenkaan aloitettu kuntalaisten vastustuksen takia._NEWLINE_Lestij\xc3\xa4rvi on vedenjakajaseutua, josta vedet virtaavat useaan eri vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n. P\xc3\xa4\xc3\xa4osa lukuisista lammista ja j\xc3\xa4rvist\xc3\xa4 laskee 90 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4n Lestijoen kautta Pohjanlahteen. Kunnan nimikkoj\xc3\xa4rvi Lestij\xc3\xa4rvi on Keski-Pohjanmaan suurin j\xc3\xa4rvi ja valittiin vuonna 2011 Keski-Pohjanmaan maakuntaj\xc3\xa4rveksi. J\xc3\xa4rvi on karikkoinen, saarinen ja matala. Muita j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat muun muassa Lehtosenj\xc3\xa4rvi, josta laskee Lehtosenjoki Lestij\xc3\xa4rveen, sek\xc3\xa4 Iso-Lemmist\xc3\xb6, Kivest\xc3\xb6nj\xc3\xa4rvi ja Valkeinen.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nLestij\xc3\xa4rvi on Kuntalehden vuoden 2015 tilastoihin perustuvan selvityksen mukaan Suomen kunnista maatalousvaltaisin: 46,1 prosenttia kuntalaisista saa elantonsa maa-, mets\xc3\xa4- ja kalataloudesta. Teollisuusty\xc3\xb6paikkoja Lestij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 tarjoavat elementtirakenteita valmistava Bewi-Rakenne ja puurakenneteollisuuteen keskittyv\xc3\xa4 Kimppapuu Oy. Kunnassa sijaitsee my\xc3\xb6s Finn Spring -yhti\xc3\xb6n l\xc3\xa4hdevesi- ja virvoitusjuomatehdas, joka hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4\xc3\xa4 alueen runsaita pohjavesivaroja. Pohjavett\xc3\xa4 johdetaan vesijohtoja pitkin my\xc3\xb6s kunnan rajojen ulkopuolelle._NEWLINE_Lestij\xc3\xa4rvelle on suunnitteilla 95 tuulivoimalan tuulipuisto, johon viimeisimm\xc3\xa4n suunnitelman mukaan rakennetaan 72 tuulivoimalaa. Lestij\xc3\xa4rven kunta saisi tuulivoimaloista veroa kolme miljoonaa euroa vuodessa. Kunnanjohtajan mukaan kasvanut verokertym\xc3\xa4 mahdollistaa kunnallisveron pudottamisen kolmella prosenttiyksik\xc3\xb6ll\xc3\xa4._NEWLINE_Lestij\xc3\xa4rven kunta on kokeillut 10\xc2\xa0000 euron kertakorvausta syntyneest\xc3\xa4 lapsesta.'