b'\n_START_ARTICLE_\nSveitsil\xc3\xa4iset palkkasoturit\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsil\xc3\xa4iset palkkasoturit taistelivat palkkasoturijalkav\xc3\xa4ken\xc3\xa4 useiden Euroopan valtioiden palveluksessa 1400-luvulta 1800-luvulle. Sveitsil\xc3\xa4isten kansanarmeijan hyv\xc3\xa4 maine syntyi 1400-luvulla k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 gewalthaufenia ensiksi Ranskaa vastaan St. Jakob an der Birsin taistelussa vuonna 1444 ja kasvoi Burgundia vastaan Grandsonin ja Moratin taisteluissa vuonna 1476, sek\xc3\xa4 Nancyn taistelussa vuonna 1477. My\xc3\xb6s Dornachin taistelu Habsburgeja vastaan vuonna 1499 kasvatti mainetta. Usein sanotaankin, ett\xc3\xa4 sveitsil\xc3\xa4iset olivat maineensa huipulla vuosina 1480\xe2\x80\x931525._NEWLINE_Sveitsil\xc3\xa4iset olivat organisaation ja taktiikan edell\xc3\xa4k\xc3\xa4vijoit\xc3\xa4. He pystyiv\xc3\xa4t ly\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n ritariarmeijan pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ter\xc3\xa4aseilla. He ottivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n rummun tahdittaman marssin sek\xc3\xa4 kovan kurin ja toimivat siten taistelukent\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hyvin yhten\xc3\xa4isen\xc3\xa4 yksikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. Aseina sveitsil\xc3\xa4iset k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t aluksi p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti piikki\xc3\xa4 ja hilparia. Lis\xc3\xa4ksi oli varsijousia, sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin hakapyssyj\xc3\xa4 taisteluiden valmistelua varten. Jokaisella miehell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s miekka, Katzbalger. 1500-luvulla he pyrkiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n viel\xc3\xa4 omaa taktiikkaansa, mutta 1600-luvulla he toimivat normaalista muun armeijan mukaisessa taisteluj\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4. 1600-luvun aikana sveitsil\xc3\xa4iset ottivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n musketin ja lopulta kokonaan hylk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t piikin._NEWLINE_Ylivertainen maine ja esikuvana toimiminen johti suurimittaiseen sotilaallisen osaamisen vientiin Sveitsin ulkopuolelle 1400-luvun lopulla. Kantonit sek\xc3\xa4 yksityiset sotayritt\xc3\xa4j\xc3\xa4t ansaitsivat hyvin myym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sveitsil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 osastoja eri armeijoiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Sveitsin kansa oli k\xc3\xb6yh\xc3\xa4\xc3\xa4 ja palkkasoturin ura tarjosi hyv\xc3\xa4n vaihtoehdon elannonhankkimiseksi ja ehk\xc3\xa4 mahdollisuuden rikastumiseen. Sveitsil\xc3\xa4iset palkkasoturit tunnettiin kotimaassa saksankielisell\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 Reisl\xc3\xa4ufer, joka merkitsi sananmukaisesti sotaretkelle l\xc3\xa4htij\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Sveitsil\xc3\xa4isten hyv\xc3\xa4 maine sai my\xc3\xb6s k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6puolen, kun heist\xc3\xa4 levisi tieto hankalina, ylimielisi\xc3\xa4, ep\xc3\xa4luotettavina ja kalliina. Esimerkiksi Ranskan kuningas Frans I tarjoutui ostamaan Milanon sit\xc3\xa4 puolustaneilta sveitsil\xc3\xa4isilt\xc3\xa4 vuonna 1515. Puolet sveitsil\xc3\xa4isist\xc3\xa4 suostuikin ehdotukseen ja l\xc3\xa4hti kotiin. Toinen puoli sen sijaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tti ly\xc3\xb6d\xc3\xa4 ranskalaiset avoimessa kentt\xc3\xa4taistelussa ja hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si raivokkaasti Marignanon taistelussa, mutta h\xc3\xa4visi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen luotiin liitto vuonna 1521, jonka perusteella Ranska hankki suurimman osan palkkasotureistaan Sveitsist\xc3\xa4 seuraavat 250 vuotta vuosittaista korvausta vastaan. Toinen esimerkki on vuodelta 1522 Bicoccan taistelusta, jolloin sveitsil\xc3\xa4iset painostivat (uhkasivat l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 kotiin) Ranskan armeijan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen espanjalaisten linnoittautuneita asemia vastaan taktisesti ep\xc3\xa4edullisena hetkell\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti t\xc3\xa4ydelliseen h\xc3\xa4vi\xc3\xb6\xc3\xb6n, josta sveitsil\xc3\xa4iset tosin oppivat, ettei pid\xc3\xa4 hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 hyviss\xc3\xa4 asemissa olevia pyssymiehi\xc3\xa4 vastaan._NEWLINE_Koska sveitsil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 oli saatavilla vain rajallinen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja heill\xc3\xa4 oli huono maine hankalina k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4, alkoivat muut j\xc3\xa4ljitell\xc3\xa4 heit\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 olivat saksalaiset Landsknechtit 1490-luvulla, v\xc3\xa4h\xc3\xa4n my\xc3\xb6hemmin tulivat espanjalaiset ja italialaiset armeijat. Kilpailu j\xc3\xa4ljittelij\xc3\xb6iden kanssa toi taisteluihin ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen j\xc3\xa4nnitteen. Landsknechtit ja sveitsil\xc3\xa4iset kulkeutuivat t\xc3\xb6iden per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4llekin Euroopassa, samalla uusi jalkav\xc3\xa4en taktiikka levisi._NEWLINE_Frans I luopui kalliiden ja ep\xc3\xa4luotettavien sveitsil\xc3\xa4isten palkkasoturien k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 armeijansa runkona vuonna 1525 k\xc3\xa4rsim\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Pavian tappion j\xc3\xa4lkeen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4nkin j\xc3\xa4lkeen sveitsil\xc3\xa4iset jatkoivat Ranskan palveluksessa, vaikka jalkav\xc3\xa4en rungon muodostikin vakinainen armeija. Ongelmia tuotti my\xc3\xb6s palkkasotureiden yleinen haluttomuus ja kyvytt\xc3\xb6myys piiritt\xc3\xa4\xc3\xa4 linnoituksia, josta oli tullut olennainen osa sodank\xc3\xa4ynti\xc3\xa4 1500-luvun alun j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_1600-luvulla sveitsil\xc3\xa4iset palkkasoturit palvelivat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Ranskassa ja Espanjan Alankomaissa. Palkkauskulttuuri muuttui, kun yksityisyritt\xc3\xa4j\xc3\xa4t h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t ja j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t vain kantonit, jotka myiv\xc3\xa4t useamman pataljoonan kerrallaan. 1616 Ranska nimesi yhden sveitsil\xc3\xa4isrykmenttins\xc3\xa4 henkivartiokaartiksi (Gardes suisse). My\xc3\xb6s useissa muissa maissa oli sveitsil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 henkivartiokaarteja. Paavilla on yh\xc3\xa4 oma sveitsil\xc3\xa4inen henkivartiokaartinsa Guardia svizzera, joka on palvellut yht\xc3\xa4jaksoisesti vuodesta 1505._NEWLINE_1600-luvulla syntyiv\xc3\xa4t vakinaiset armeijat ja palkkasotureiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 v\xc3\xa4heni kaikissa maissa. Kuitenkin viel\xc3\xa4 Napoleonin sodissa oli sveitsil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 jopa vastakkain (B\xc3\xa1ilenin taistelu), ja Ranskan joukoissa yhteens\xc3\xa4 16\xc2\xa0000 sveitsil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sotilasta. Krimin sodassa oli brittien armeijassa 5\xc2\xa0000 sveitsil\xc3\xa4ist\xc3\xa4._NEWLINE_Sveitsi kielsi muiden valtioiden armeijoihin v\xc3\xa4rv\xc3\xa4ytymisen vuonna 1859.'