b'\n_START_ARTICLE_\nVesikko\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nVesikko on pitk\xc3\xa4selk\xc3\xa4inen, lyhytjalkainen n\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4el\xc3\xa4in. Sen turkki on tummanruskea, l\xc3\xa4hes musta. Aluskarva on ruskea. Talveksi vesikon aluskarva vaihtuu tuuheaan, l\xc3\xa4hes vedenpit\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n kerrokseen. Huulet ja alaleuka ovat valkoiset. Jollakin yksil\xc3\xb6ill\xc3\xa4 on valkeita l\xc3\xa4ikki\xc3\xa4 muuallakin._NEWLINE_Vesikon ruumis on noin 28\xe2\x80\x9340 senttimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 noin 12\xe2\x80\x9319 senttimetrin pituinen. Vesikon paino voi olla vaihdella 300 gramman ja yhden kilogramman v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, naaras on keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin hieman urosta pienempi.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nVesikkokannan suuruus on Espanjassa noin 500\xe2\x80\x931\xc2\xa0000, Ranskassa 200\xe2\x80\x93500, Romaniassa Tonavan suistossa alle 1\xc2\xa0000 ja Ukrainassa alle 500 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kannaksi arvellaan muutama tuhat. Hiidenmaalla Virossa on viime vuosina suoritettu palautusistutuksia, ja niit\xc3\xa4 suunnitellaan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s Saarenmaalle. Vesikon palautus n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 olevan mahdollista vain h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alueelta minkkikanta._NEWLINE_Vesikkokanta on pienentynyt voimakkaasti 150 vuoden aikana. 1800-luvun lopussa sit\xc3\xa4 tavattiin Pohjois-Espanjasta Uralille ja Arkangelista Kaukasukselle. Sen j\xc3\xa4lkeen lajin elinalue on pienentynyt 85\xc2\xa0prosenttia ja samalla pirstaloitunut. Kansainv\xc3\xa4linen luonnonsuojeluliitto IUCN m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli vuonna 2011 lajin jo \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen uhanalaiseksi.\n_START_SECTION_\nVesikko Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomesta vesikko on luokiteltu h\xc3\xa4vinneeksi. Viimeinen varmistettu havainto on vuodelta 1992 Sotkamosta, mutta k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vesikko oli h\xc3\xa4vinnyt Suomesta jo 1950-luvulla. Viimeisen havainnon muistoksi Sotkamon Vuokatissa on nimetty Eevalan risteykseen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyv\xc3\xa4 tie Vesikkotieksi._NEWLINE_Osasyyksi vesikon katoamiseen Suomesta on ep\xc3\xa4ilty voimakasta minkkikantaa, joka olisi syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt sen voimakkaampana samaan ekologiseen lokeroon sijoittuvana el\xc3\xa4imen\xc3\xa4. Minkki on alun perin pohjoisamerikkalainen laji. Tutkimusten mukaan vesikkokannan pieneneminen alkoi kuitenkin jo ennen minkin voimakasta levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4. On arveltu, ett\xc3\xa4 vahva minkkikanta est\xc3\xa4\xc3\xa4 tehokkaasti vesikon paluun tai palautumisen Suomeen.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja ravinto\n_START_PARAGRAPH_\nVesikkoja tavataan harvoin yli sadan metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 makean veden rannasta. Ne el\xc3\xa4v\xc3\xa4t j\xc3\xa4rvien, jokien ja purojen rannoilla tihe\xc3\xa4n kasvillisuuden suojassa. Ne mets\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4t \xc3\xb6isin sek\xc3\xa4 vedess\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 maalla ja saavat saaliikseen pieni\xc3\xa4 nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4it\xc3\xa4, lintuja, sammakoita, nilvi\xc3\xa4isi\xc3\xa4, rapuja, kaloja sek\xc3\xa4 hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4.'