b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x96ljykausi\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x96ljykausi viittaa siihen vaiheeseen ihmiskunnan historiassa, jolloin maa\xc3\xb6ljyll\xc3\xa4 on ollut erityisen suuri merkitys yhteiskunnille polttoaineena sek\xc3\xa4 muina tuotteina. Vaikka jalostamatonta maa\xc3\xb6ljy\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty erilaisiin tarkoituksiin jo vuosituhansien ajan, \xc3\xb6ljykauden katsotaan alkaneen vasta 1800-luvulla kehittyneiden jalostustekniikoiden sek\xc3\xa4 jalostustuotteita hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4neiden polttomoottoreiden keksimisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Vaihtoehtoisesti \xc3\xb6ljykauden alku voidaan sijoittaa vasta 1900-luvun alkuun, jolloin \xc3\xb6ljyn kulutus ja polttomoottoreiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t kasvuun. Nykyinen 2010-luvun yhteiskunta rakentuu edelleen suurelta osin maa\xc3\xb6ljyn varaan, mutta \xc3\xb6ljykauden tulevaisuus on muuttunut yh\xc3\xa4 kiistanalaisemmaksi.\n_START_SECTION_\nMaa\xc3\xb6ljyn merkitys \xc3\xb6ljykauden yhteiskunnille\n_START_PARAGRAPH_\nMaa\xc3\xb6ljyn ja sen jalostustuotteiden merkitys \xc3\xb6ljykauden moderneille teollisuusyhteiskunnille on valtava. Halvan \xc3\xb6ljyn katsotaan mahdollistaneen 1900-luvun teollisen ekspansion, v\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvun sek\xc3\xa4 elintason nousun. Alkutuotanto, teollisuus, logistiikka, liikenne ja maatalous kasvoivat laajenevan \xc3\xb6ljyntuotannon ja siihen perustuvien teknologioiden varassa. Vaikka teollistuminen alun perin l\xc3\xa4hti k\xc3\xa4yntiin 1700-luvun Englannista kivihiilen voimalla, katsoo yhdysvaltalainen sosiologi William R. Catton teoksessaan Overshoot: The Ecological Basis of Revolutionary Change erityisesti \xc3\xb6ljyn mahdollistaneen ty\xc3\xb6voiman siirt\xc3\xa4misen maataloudesta teollisuuteen ja teollisuudesta toimistoty\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Moderni kulutusyhteiskunta syntyi 1930-luvun laman j\xc3\xa4lkeen, kun \xc3\xb6ljyn varaan luotujen ty\xc3\xb6paikkojen ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6ille maksettiin palkkaa, jolla he saattoivat ostaa \xc3\xb6ljyll\xc3\xa4 tuotettuja kulutustuotteita. Nopeasti kasvanut \xc3\xb6ljyntuotanto 1960-luvulla puolestaan synnytti hyvinvointiyhteiskunnan palveluineen, kun kalliita sosiaalisia j\xc3\xa4rjestelmi\xc3\xa4 luotiin silloisten kasvuodotusten varaan._NEWLINE_\xc3\x96ljykausi on merkinnyt huipentumaa ihmiskunnan energiankulutuksen suhteen. Henke\xc3\xa4 kohden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ollut energia l\xc3\xa4hti kasvamaan erityisesti toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen. Modernin ihmisen energiankulutus vastaa moninkertaisesti sit\xc3\xa4 energiaa, mik\xc3\xa4 ihmisen on mahdollista muuttaa ty\xc3\xb6ksi lihasvoiman kautta. Siten ihmisill\xc3\xa4 on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n laskentatavasta riippuen monikymmen- tai monisatap\xc3\xa4inen lauma ns. energiaorjia, joiden hartioiden varassa teollinen tuotanto sek\xc3\xa4 ylellinen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapa lep\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t. Ty\xc3\xb6n tuottavuuden yli kymmenkertainen kasvu 1900-luvulla yhdistet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein teknologiseen kehitykseen, mutta t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in j\xc3\xa4tet\xc3\xa4\xc3\xa4n huomiotta se, ett\xc3\xa4 massatuotanto on t\xc3\xa4ysin riippuvaista siin\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytetyst\xc3\xa4 energiasta, eik\xc3\xa4 teknologiaa voi tuottaa tai k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ilman energiaa. Suurin osa t\xc3\xa4st\xc3\xa4 energiasta on per\xc3\xa4isin maa\xc3\xb6ljyst\xc3\xa4 ja muista fossiilisista polttoaineista._NEWLINE_Vaikka \xc3\xb6ljyn osuus maailman s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ntuotannosta vuonna 2008 oli vain hieman yli 5 prosenttia, se oli silti maailman t\xc3\xa4rkein energianl\xc3\xa4hde yli 40\xc2\xa0% osuudella energian loppukulutuksesta. \xc3\x96ljyn merkitys korostuu entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n taloudellisen toiminnan t\xc3\xa4rkeimmill\xc3\xa4 osa-alueilla. On arvioitu, ett\xc3\xa4 maailman liikenteest\xc3\xa4 90\xc2\xa0% kulkee \xc3\xb6ljyll\xc3\xa4 ja 95\xc2\xa0% tavaroista sek\xc3\xa4 elintarvikkeista on tuotettu \xc3\xb6ljyn avulla. Lis\xc3\xa4ksi \xc3\xb6ljy on v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n hy\xc3\xb6dyke my\xc3\xb6s muiden energianl\xc3\xa4hteiden, kuten kivihiili, ydinvoima tai aurinkoenergia, tuottamisen kannalta, sill\xc3\xa4 niiden raaka-aineiden louhinta ja kuljetus sek\xc3\xa4 infrastruktuurin rakentaminen tapahtuvat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin dieselin  voimalla. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 syist\xc3\xa4 \xc3\xb6ljy\xc3\xa4 on kutsuttu nyky-yhteiskuntien "elinvoiman l\xc3\xa4hteeksi"._NEWLINE_\xc3\x96ljyntuotannolla on tilastollisesti havaittu olevan selkeit\xc3\xa4 yhteyksi\xc3\xa4 talouden kehitykseen. Esimerkiksi vuosien 1986 ja 2006 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 maailman bruttokansantuotteen kehitys noudatteli tarkoin muutoksia \xc3\xb6ljyntuotannossa. Taloustieteilij\xc3\xa4 James Hamiltonin mukaan kymmenen yhdest\xc3\xa4toista toisen maailmansodan ja vuoden 2011 v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 talouslamasta Yhdysvalloissa ajallisesti seurasi kohonnutta \xc3\xb6ljyn hintaa, ja kohonnut \xc3\xb6ljyn hinta johti yht\xc3\xa4 poikkeusta lukuun ottamatta lamaan.\n_START_SECTION_\nRistiriitaisia tulkintoja \xc3\xb6ljyn merkityksest\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka nimitys \xe2\x80\x99\xe2\x80\x99\xc3\xb6ljykausi\xe2\x80\x99\xe2\x80\x99 sin\xc3\xa4ns\xc3\xa4 on yleinen termi, se ei ole juurtunut historiankirjoitukseen modernia aikaa kuvaavaksi k\xc3\xa4sitteeksi. Maa\xc3\xb6ljyn ja yleens\xc3\xa4 energian merkitys on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt historiatieteiss\xc3\xa4, yhteiskuntatieteiss\xc3\xa4 ja taloustieteess\xc3\xa4 kaikkiaan melko v\xc3\xa4h\xc3\xa4iselle huomiolle. Kyseisiss\xc3\xa4 tieteiss\xc3\xa4 taloudellista ja yhteiskunnallista toimintaa selitet\xc3\xa4\xc3\xa4n ensisijaisesti sosiaalisilla tekij\xc3\xb6ill\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja sen tarjoamat materiaaliset resurssit - mukaan lukien maa\xc3\xb6ljy - oletetaan ihmisen \xc3\xa4lyll\xc3\xa4 helposti korvattaviksi sivuseikoiksi, eik\xc3\xa4 niill\xc3\xa4 voi selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 yhteiskunnallisia muutoksia. Nykyisin usein esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 bruttokansantuotteen ns. \xc3\xb6ljykorrelaatio on v\xc3\xa4hentynyt ja yh\xc3\xa4 enenev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin on siirrytty uusiutuviin (tuulivoima, aurinkovoima, hakevoima, biomassavoima ym.) ja ei-hiilipohjaisiin energiamuotoihin. Lis\xc3\xa4ksi talouden energiariippuvaisuuden kokonaisuudessaan katsotaan v\xc3\xa4hentyneen etenkin OECD-maissa. N\xc3\xa4kemyksen mukaan teollistuneet maat ovat siirtym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kohti tieto- ja palveluyhteiskuntaa, jossa talouskasvu perustuu aineettomiin palveluihin ja tietoon. Julkisuudessa esitetyn k\xc3\xa4sityksen mukaan maailmantalouden kriisiytyminen 2000-luvulla on johtunut yhteiskunnallisten j\xc3\xa4rjestelmien heikkoudesta ja luottamuksen puutteesta, ei \xc3\xb6ljyntuotannon kriisist\xc3\xa4._NEWLINE_Energiakeskeisiss\xc3\xa4 analyyseiss\xc3\xa4 talous ja yhteiskunta voidaan kuitenkin n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 hyvin eri tavalla. Institute for Integrated Economic Research -instituutin raportin mukaan globaali talouskasvu on koko ajan ollut t\xc3\xa4ydellisen energiariippuvaista. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 koskee my\xc3\xb6s OECD-maita, jos niiden energiankulutukseen sis\xc3\xa4llytet\xc3\xa4\xc3\xa4n maahantuotujen raaka-aineiden ja teollisuustuotteiden tuottamisen ja kuljetuksen vaatima energia. Raportissa esitetty p\xc3\xa4\xc3\xa4telm\xc3\xa4 on, ett\xc3\xa4 kaikki taloudellinen toiminta on aina sidoksissa siin\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n energiaan. Politiikan tutkija Thomas Homer-Dixon sek\xc3\xa4 historioitsija Joseph Tainter katsovat, ett\xc3\xa4 tarvittavan energian m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on riippuvaista yhteiskunnallisen kompleksisuuden tasosta ja kompleksisuuden kasvattaminen vaatii aina energiam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n lis\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4. On huomionarvoista, ett\xc3\xa4 teollisuusyhteiskuntien tuotannon tehostuminen on kasvattanut eksponentiaalisella vauhdilla niiden energiakustannuksia, ja esimerkiksi moderni maatalous kuluttaa fossiilisten polttoaineiden muodossa kymmenen kertaa enemm\xc3\xa4n energiaa kuin sen tuottama ruoka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 kaloreita._NEWLINE_Monien arvioiden mukaan nimenomaan maa\xc3\xb6ljy on modernin taloudellisen toiminnan t\xc3\xa4rkein resurssi ja sellaisena \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen vaikea korvattava muilla energial\xc3\xa4hteill\xc3\xa4. Vaikka \xc3\xb6ljyn osuus maailman prim\xc3\xa4\xc3\xa4rienergian tuotannosta laski vuodesta 1973 (46,1\xc2\xa0%) vuoteen 2008 (33,2\xc2\xa0%), osuuttaan kasvattivat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 muut fossiiliset polttoaineet eli maakaasu (osuus 2008 21,1\xc2\xa0%, kasvua 5,1\xc2\xa0%) ja kivihiili (osuus 2008 27,0\xc2\xa0%, kasvua 2,5\xc2\xa0%), sek\xc3\xa4 ydinvoima (osuus 2008 5,8\xc2\xa0%, kasvua 4,9\xc2\xa0%). Vaihtoehtoisten energianl\xc3\xa4hteiden osuus oli vuonna 2008 edelleen pieni. Huolimatta merkitt\xc3\xa4vist\xc3\xa4 investoinneista tuuli- ja aurinkovoimaan niiden osuus oli kasvanut vuoden 1973 0,1 prosentista vuoteen 2008 menness\xc3\xa4 vain 0,7 prosenttiin. Biomassan ja j\xc3\xa4tepolttoaineiden osuus oli laskenut samalla ajanjaksolla 0,6 prosenttia (osuus 10,0\xc2\xa0% vuonna 2008). Vesivoiman osuus oli kasvanut 0,4 prosenttia (osuus 2,2\xc2\xa0% vuonna 2008)._NEWLINE_\xc3\x96ljyn piiloutumista talousanalyyseist\xc3\xa4 saattaa osaltaan selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 se, ett\xc3\xa4 \xc3\xb6ljyn helppo saatavuus ja sen korkea EROEI-suhde ovat historiallisesti pit\xc3\xa4neet \xc3\xb6ljyn hinnan alhaalla suhteessa siit\xc3\xa4 saatavaan hy\xc3\xb6tyyn. Toisaalta asiaa on arvioitu my\xc3\xb6s laajemmasta n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta. Sosiologi William Catton kutsuu \xe2\x80\x9cihmisen erivapauksellisuuden paradigmaksi\xe2\x80\x9d sit\xc3\xa4 tapaa, jolla l\xc3\xa4nsimaisessa ajattelussa on yhteiskunnallinen kehitys n\xc3\xa4hty sosiaalisesti, poliittisesti ja \xc3\xa4lyllisesti m\xc3\xa4\xc3\xa4rittyneen\xc3\xa4 sen sijaan, ett\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n ja sen tarjoamien resurssien merkitys olisi tunnistettu ja tunnustettu. Ekologi William E. Rees puolestaan yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 saman ilmi\xc3\xb6n kartesiolaisen dualismin ja l\xc3\xa4nsimaisen "valistusprojektin" tuottamaan tekno-teolliseen yhteiskuntaan, joka katsoo jollakin tavalla olevansa erill\xc3\xa4\xc3\xa4n biofyysisest\xc3\xa4 maailmasta. Sen sijaan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ekologian ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6sosiologian tutkimusalueilla sek\xc3\xa4 \xc3\xb6ljyhuippua koskevan keskustelun sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 energian merkityksen yleens\xc3\xa4 katsotaan olevan yhteiskunnallisen kehityksen kannalta kriittinen.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nMaa\xc3\xb6ljyn jalostamiseen ja poraamiseen tarkoitettu teknologia alkoi kehitty\xc3\xa4 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Karl Benz keksi bensiinik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isen polttomoottorin vuonna 1879 ja valmisti ensimm\xc3\xa4isen kaupallisen auton vuonna 1885. \xc3\x96ljykauden katsotaan kuitenkin varsinaisesti alkaneen vasta laajamittaisen \xc3\xb6ljyntuotannon k\xc3\xa4ynnistymisest\xc3\xa4 Yhdysvalloissa vuonna 1901. \xc3\x96ljyn merkityst\xc3\xa4 kasvatti aluksi erityisesti autoteollisuuden kehitys, jonka edell\xc3\xa4k\xc3\xa4vij\xc3\xa4n\xc3\xa4 toimi vuonna 1903 Detroitiin perustettu Ford Motor Company. \xc3\x96ljyll\xc3\xa4 oli ratkaiseva merkitys my\xc3\xb6s 1930-luvun laman j\xc3\xa4lkeisen Yhdysvalloissa toteutetun New Deal-politiikan onnistumiselle sek\xc3\xa4 toiseen maailmansotaan liittyv\xc3\xa4n sotatarviketeollisuuden taloutta ja ty\xc3\xb6llisyytt\xc3\xa4 kasvattaneelle vaikutukselle._NEWLINE_Maa\xc3\xb6ljyn varsinainen kultakausi koitti kuitenkin vasta toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen. Seuranneilla vuosikymmenill\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydettiin joka vuosi valtavia \xc3\xb6ljyl\xc3\xa4hteit\xc3\xa4 ja tuotanto kasvoi rajoituksetta eksponentiaalista k\xc3\xa4yr\xc3\xa4\xc3\xa4 noudattaen. L\xc3\xa4nsimaiden ja Neuvostoliiton taloudet kasvoivat j\xc3\xa4ttiharppauksin, sosiaalisia j\xc3\xa4rjestelmi\xc3\xa4 uudistettiin horjumattomassa kasvu-uskossa ja mik\xc3\xa4\xc3\xa4n ei n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt mahdottomalta \xe2\x80\x93 p\xc3\xa4\xc3\xa4sih\xc3\xa4n ihminen kuuhun asti. Kultakausi kuitenkin p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuonna 1970, jolloin Yhdysvaltain \xc3\xb6ljyntuotanto saavutti huippunsa ja uusien \xc3\xb6ljyl\xc3\xa4hteiden l\xc3\xb6yt\xc3\xa4misen tahti hidastui. Seurannutta 1970-lukua leimasivat \xc3\xb6ljyntuotannon kasvun hidastuminen, \xc3\xb6ljykriisit, osittainen paluu kivihiileen energianl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Yhdysvallojen ep\xc3\xa4onnistunut yritys kasvattaa maan energiaomavaraisuutta biopolttoaineilla. Talousj\xc3\xa4rjestelmi\xc3\xa4 liberalisoitiin ja Yhdysvaltojen valtiontalous aloitti velkaantumisensa._NEWLINE_Ronald Reaganin hallitus palautti l\xc3\xa4nsimaiden uskon \xc3\xb6ljyn tulevaisuuteen 1980-luvulla samaan aikaan, jolloin Neuvostoliiton tuotanto alkoi hidastumaan. Neuvostoliiton tuotanto saavutti huippunsa vuonna 1987 ja maa hajosi vuonna 1991. L\xc3\xa4nsimaissa sen sijaan liberaali kauppapolitiikka sek\xc3\xa4 Yhdysvaltojen sotilaallis-taloudellinen hegemonia mahdollisti halvan \xc3\xb6ljyn hankkimisen loputtomasti kasvavaa velkaa vastaan tuottajamaista kuluttajamaihin, jolloin 1990-lukua leimasi alentuneiden kuljetuskustannusten my\xc3\xb6t\xc3\xa4 teollisuustuotannon siirt\xc3\xa4minen halvemman ty\xc3\xb6voiman maihin. \xc3\x96ljyntuotannon kasvu kuitenkin pys\xc3\xa4htyi ja \xc3\xb6ljyn hinta l\xc3\xa4hti kasvuun vuonna 2005, jolloin koko maailma todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti saavutti M. King Hubbertin vuonna 1956 ennustaman \xc3\xb6ljyhuipun._NEWLINE_Kun \xc3\xb6ljyntuotanto l\xc3\xa4hti voimakkaaseen kasvuun 1900-luvun alussa, ensimm\xc3\xa4iset hy\xc3\xb6dynnetyt \xc3\xb6ljyesiintym\xc3\xa4t olivat niit\xc3\xa4, jotka olivat helpoimmin l\xc3\xb6ydett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 ja hy\xc3\xb6dynnett\xc3\xa4viss\xc3\xa4. \xc3\x96ljyntuotannon hy\xc3\xb6tysuhde oli eritt\xc3\xa4in korkea, ja viel\xc3\xa4 1940-luvulla Yhdysvalloissa kyettiin tuottamaan sata barrelia \xc3\xb6ljy\xc3\xa4 jokaista \xc3\xb6ljyntuotannossa kulutettua barrelia kohden. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 suhde on kuitenkin ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 heikentynyt, koska helpoimpien l\xc3\xa4hteiden ehtyess\xc3\xa4 on jouduttu siirtym\xc3\xa4\xc3\xa4n yh\xc3\xa4 hankalammin hy\xc3\xb6dynnett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 oleviin esiintymiin. Yhdysvaltojen \xc3\xb6ljyntuotanto tuotti vuonna 2011 en\xc3\xa4\xc3\xa4 15 barrelia \xc3\xb6ljy\xc3\xa4 jokaista tuotannossa kulutettua barrelia kohden. Joseph Tainterin mukaan \xc3\xb6ljyntuotanto oli kaikkialla maailmassa muuttumassa kalliimmaksi ja riskialttiimmaksi. \xc3\x96ljy\xc3\xa4 on l\xc3\xa4hdetty etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n yh\xc3\xa4 "syvemmist\xc3\xa4, pime\xc3\xa4mmist\xc3\xa4, kylmemmist\xc3\xa4, kaukaisemmista ja vaarallisemmista paikoista". Samalla tuotannon edellytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 teknologia on muuttunut yh\xc3\xa4 kompleksisemmaksi ja vaativammaksi. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mieless\xc3\xa4 h\xc3\xa4n pit\xc3\xa4\xc3\xa4 vuoden 2010 Meksikonlahden \xc3\xb6ljyonnettomuutta kehityksen odotettavissa olleena tuloksena.'