b'\n_START_ARTICLE_\nKonni Zilliacus\n_START_SECTION_\nLapsuus ja nuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nKonni Zilliacuksen is\xc3\xa4 oli Zilliacus-sukuun kuulunut Henrik Wilhelm Johan Zilliacus (1823\xe2\x80\x931887), molempien oikeuksien tohtori, Helsingin pormestari, s\xc3\xa4\xc3\xa4tyvaltiop\xc3\xa4ivien porvariss\xc3\xa4\xc3\xa4dyn puhemies ja vuodesta 1875 senaattori sek\xc3\xa4 siviilitoimituskunnan apulaisp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6. H\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 oli Ida Charlotta o.s. S\xc3\xb6derhjelm. Prokuraattori Woldemar S\xc3\xb6derhjelm oli Konni Zilliacuksen eno._NEWLINE_Zilliacus tuli ylioppilaaksi 16-vuotiaana vuonna 1872, ja h\xc3\xa4net l\xc3\xa4hetettiin vuodeksi sveitsil\xc3\xa4iseen yksityiskouluun opiskelemaan ranskaa. Palattuaan h\xc3\xa4n liittyi Viipurilaiseen osakuntaan, luki lakia ja suoritti oikeustutkinnon 1877. Sen j\xc3\xa4lkeen oli vuorossa ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n opiskelu Moskovassa. Viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa Zilliacus t\xc3\xa4ht\xc3\xa4si is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tavoin virkauralle ja h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli 1878 Turun hovioikeuden auskultanttina sek\xc3\xa4 vuoden ajan virkamiehen\xc3\xa4 kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin kansliassa.\n_START_SECTION_\nAvioliitto ja ura\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1878 Zilliacus meni naimisiin 23-vuotiaana itse\xc3\xa4ns\xc3\xa4 11 vuotta vanhemman Lovisa Adelaide Ehrnroothin (1844\xe2\x80\x931927) kanssa, joka oli protokollasihteeri Carl Albert Ehrnroothin leski ja syntyj\xc3\xa4\xc3\xa4n kreivit\xc3\xa4r de Geer till Tervik. Lovisalla oli seitsem\xc3\xa4n lasta edellisest\xc3\xa4 liitostaan, ja Zilliacuksen kanssa h\xc3\xa4n sai viel\xc3\xa4 kolme lis\xc3\xa4\xc3\xa4. Vihkiminen tapahtui 30. syyskuuta 1878, ja sen j\xc3\xa4lkeen he asettuivat asumaan Ehrnroothien kaupunkitaloon, Nikolainkatu (nyk. Snellmaninkatu) 15:een. Perhe asui muutaman vuoden ajan Lovisalle p\xc3\xa4\xc3\xa4tyneell\xc3\xa4 Ehrnroothien sukutilalla, Seestan kartanossa Nastolassa, ja Zilliacus toimi Kymi-yhti\xc3\xb6n uittop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n malttoi jatkaa vain vuoden._NEWLINE_Zilliacukset myiv\xc3\xa4t 1883 Seestan takaisin Ehrnrootheille ostettuaan 1881 Helsingin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 H\xc3\xa5kansb\xc3\xb6len kartanon, jonka kuitenkin vaihtoivat jo 1883 Marieforsin kartanotilaan Tuusulan Kellokoskella. 6\xc2\xa0000 tynnyrinalaa k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tila hankittiin yhdess\xc3\xa4 pankinjohtaja Abel Lan\xc3\xaadin kanssa, mutta jo seuraavana vuonna Zilliacus osti my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen osuutensa. Zilliacus ryhtyi nyt suurellista el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 viett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi suurviljelij\xc3\xa4ksi ja harjoitti hevosten jalostusta sek\xc3\xa4 kasvatusta matkustellen ulkomailla. H\xc3\xa4n kunnosti tilaa ja rakennutti sille uuden p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen ja puiston sek\xc3\xa4 osti hollantilaisia lehmi\xc3\xa4. Vuonna 1885 Zilliacus myi Helsingiss\xc3\xa4 olevan kaupunkitalonsa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaikki vaati niin paljon varoja, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen koko omaisuutensa oli kiinnitetty veloista. H\xc3\xa4n v\xc3\xa4lttyi vararikolta, mutta vaikea tilanne sai h\xc3\xa4net ottamaan uuden askeleen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4 ulkomailla\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1889 Zilliacus j\xc3\xa4rjesteli Suomen osallistumista Pariisin maailmann\xc3\xa4yttelyyn, jonka h\xc3\xa4n n\xc3\xa4ki tilaisuutena korostaa maailmalle Suomen kansallista erityisasemaa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n valtakunnan osana._NEWLINE_Zilliacus ilmoittautui Hufvudstadsbladetin kirjeenvaihtajaksi ja matkusti toukokuussa 1889 Amerikkaan. H\xc3\xa4n kirjoitti lehteen Amerikan intiaanisodista ja siirtolaisten el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4. Oltuaan kaksi vuotta Amerikassa h\xc3\xa4n ilmoitti perheelleen, ettei h\xc3\xa4n voinut palata Suomeen ja erosi ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 vaimostaan Lovisa Adelaidesta. Zilliacus oli l\xc3\xa4htenyt Amerikkaan k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 paetakseen tuhlailevasta el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n johtuneita velkojaan, jotka ajoivat sitten h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vararikon partaalle. J\xc3\xa4tetty vaimo sai pelastettua osan Ehrnroothien perint\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluvasta omaisuudesta._NEWLINE_Zilliacus ty\xc3\xb6skenteli sekalaisissa ammateissa V\xc3\xa4li-Amerikassa ja Yhdysvalloissa, v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ty\xc3\xb6njohtajana ja kerran my\xc3\xb6s likaviem\xc3\xa4rin kaivajana puolentoista dollarin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4palkalla. Sittemmin h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si moniin lehtiin kirjeenvaihtajaksi ja oli muun muassa Chicagossa ilmestyneen Svenska Tribunenin avustajana. Zilliacus matkusti 1891 Svenska Tribunenin kirjeenvaihtajana Etel\xc3\xa4-Dakotan Pine Ridgeen seuraamaan sioux-intiaanien kapinaa. H\xc3\xa4n oli paikalla Pine Ridgen rauhanteossa ja n\xc3\xa4ki 10\xc2\xa0000 siouxin saapumisen. Svenska Tribuneniin l\xc3\xa4hett\xc3\xa4miens\xc3\xa4 sotakuvauksien pohjalta h\xc3\xa4n kirjoitti 1898 kirjansa Indiankriget, joka ilmestyi suomeksi 1899 nimell\xc3\xa4 Intiaanisota. Kertomuksia Yhdysvaltain rajamaista 1899. H\xc3\xa4n kirjoitti Amerikan-vuosinaan my\xc3\xb6s useita muita novellikokoelmia ja pari Yhdysvaltoja esittelev\xc3\xa4\xc3\xa4 yleisteosta, joista osa suomennettiin. Amerikan vuosinaan Zilliacus ehti olla my\xc3\xb6s rautatienrakennuttajana Costa Ricassa sek\xc3\xa4 siirtolaisten asianajajana Yhdysvalloissa._NEWLINE_Zilliacus meni vuonna 1893 naimisiin varakkaan saksalais-amerikkalaisen liikemiehen Anthony Graefin 20-vuotiaan tytt\xc3\xa4ren Lilian Graefin (1873\xe2\x80\x931938) kanssa, josta erosi vuonna 1912. Vuoden 1893 lopulla h\xc3\xa4n matkusti uuden puolisonsa kanssa Marokkoon, Italiaan ja Egyptiin sek\xc3\xa4 kierteli Etu- ja Taka-Intiassa. Sitten h\xc3\xa4n matkusti puolentoista vuoden ajaksi Japaniin, miss\xc3\xa4 vietti aikaansa japanilaisten taiteilijoiden seurassa. Zilliacuksen perheelle syntyi Japanissa kaksi poikaa, joista Konni Zilliacus nuorempi toimi my\xc3\xb6hemmin brittil\xc3\xa4isen\xc3\xa4 poliitikkona ja Laurin Zilliacus oli pedagogi ja kirjailija. Zilliacus kirjoitti tuona aikana teoksen Japanesiska studier och skizzer, joka julkaistiin Helsingiss\xc3\xa4 painettuna vuonna 1896. Lokakuussa 1896 h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti perheens\xc3\xa4 kanssa Japanista ja saapui seuraavana kev\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 Pariisiin._NEWLINE_Pariisissa Zilliacus julkaisi kirjat Siirtolaisia (1896), Siirtolaisseikkailuja (1898) sek\xc3\xa4 Taavetti Anttilan kohtalo ynn\xc3\xa4 muita kertomuksia Amerikan el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4. (1898).\n_START_SECTION_\nPoliittinen toiminta sortokausien aikana\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1898 Zilliacus palasi takaisin Suomeen, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli seuraavan vuoden alussa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isvastaisuudestaan tunnetun ruotsinkielisen Nya Pressen -lehden toimittaja. Siit\xc3\xa4 alkaen h\xc3\xa4n keskittyi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n hallituksen vastaiseen poliittiseen toimintaan. Nya Pressen lakkautettiin 29. kes\xc3\xa4kuuta 1900 siin\xc3\xa4 ilmestyneen Zilliacuksen kirjoituksen vuoksi._NEWLINE_Aluksi Zilliacus pyrki organisoimaan kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 sivistyneist\xc3\xb6n mielipidett\xc3\xa4 Suomen tueksi ja oli keskeisess\xc3\xa4 roolissa helmikuun manifestin vastaisen kansainv\xc3\xa4lisen kulttuuriadressin ker\xc3\xa4\xc3\xa4misess\xc3\xa4 ja toimittamisessa keisarille vuonna 1899. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n erikoistui maanalaiseen tiedotustoimintaan ja ryhtyi Tukholmasta k\xc3\xa4sin julkaisemaan Fria Ord -propagandalehte\xc3\xa4, jonka salakuljettaminen Suomeen tarjosi h\xc3\xa4nen j\xc3\xa4nnityst\xc3\xa4 hakevalle luonteelleen sopivia seikkailuita. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa h\xc3\xa4n sai my\xc3\xb6s hyvin Suomen perustuslaillisilta piireilt\xc3\xa4 rahoitusta laittomalle toiminnalleen. H\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4, l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Wilhelm Zilliacus osallistui my\xc3\xb6s perustuslaillisten maanalaiseen toimintaan ja kuului kagaalin johtoon. Vuosina 1903\xe2\x80\x931904 Konni Zilliacus toimitti Axel Lillen kanssa Nordisk Revy -lehte\xc3\xa4. Zilliacus kirjoitti lehteen yli 30 artikkelia, joissa h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa k\xc3\xa4sitteli suomalaista ja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 politiikkaa, usein katsottuna maailmanpoliittista taustaa vasten. Lehteen kirjoittivat artikkeleita useat tunnetut poliitikot kuten Viktor Magnus von Born ja Waldemar Becker._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin Zilliacus radikalisoitui ja pyrki yhdist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kaikki suomalaiset ja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset oppositioryhm\xc3\xa4t, v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6kansallisuudet ja vallankumousliikkeet sek\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vihollisvaltiot yhteen rintamaan tsaarinvaltaa vastaan. H\xc3\xa4n uskoi vain t\xc3\xa4llaisen yhteisrintaman kykenem\xc3\xa4\xc3\xa4n todellisen muutoksen aikaansaamiseksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja suomalaisten sopivan loistavasti eri ryhmi\xc3\xa4 yhdist\xc3\xa4viksi koordinaattoreiksi. Zilliacus julkaisi 1902 Tukholmassa teoksen Det revolution\xc3\xa4ra Ryssland, joka seuraavana vuonna suomennettiin nimell\xc3\xa4 Vapauden liike Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. N\xc3\xa4in Suomessakin saatiin tietoa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kumousliikkeist\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 sensuuri muuten esti. Zilliacus auttoi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallankumousliikkeit\xc3\xa4 salakuljettamalla kev\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 1902 syksyyn 1903 niiden lehti\xc3\xa4 ja kirjallisuutta Suomen kautta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. H\xc3\xa4nen Tukholmasta johtamansa organisaatio vastasi jonkin aikaa muun muassa sosialistivallankumouksellisten julkaisujen, liberaalien Osvobo\xc5\xbedenije-lehden ja sosiaalidemokraattien Iskran toimittamisesta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle._NEWLINE_Suomalaiset perustuslaillisten johtajat, kuten Leo Mechelin, eiv\xc3\xa4t kuitenkaan pit\xc3\xa4neet Suomen asian rinnastamisesta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sis\xc3\xa4isiin ongelmiin eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 halunneet olla yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten vallankumousliikkeiden kanssa. He halusivat Suomen asian n\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4n nimenomaan erityistapauksena ja yhteiskunnallisen kumouksen poissa Suomesta. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kannalla oli my\xc3\xb6s Wilhelm Zilliacus. Viel\xc3\xa4 v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n laillisuuden painottajia innosti Konni Zilliacuksen kiinnostus neuvotteluihin Japanin edustajien kanssa, ennen ja varsinkin j\xc3\xa4lkeen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xe2\x80\x93Japanin sodan alkamisen. Zilliacus itse oli ilmeisesti aatemaailmaltaan jonkinlainen radikaali liberaali ja vallankumousromantikko. H\xc3\xa4n vetosi etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 itse\xc3\xa4\xc3\xa4n nuorempaan kannattajakuntaan, kun taas vanhemmat perustuslailliset yrittiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 huonolla menestyksell\xc3\xa4 hillit\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4._NEWLINE_Kun kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Nikolai Bobrikov kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1903 sai diktaattorinvaltuudet ja luvan karkottaa maasta suomalaisia perustuslaillisten johtajia, jo valmiiksi maanpaossa oleva Zilliacus m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin pid\xc3\xa4tett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi miss\xc3\xa4 tahansa p\xc3\xa4in Suomea h\xc3\xa4net tavattaisiin. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xe2\x80\x93Japanin sodan alettua Zilliacus otti yhteyden Jonas Castr\xc3\xa9nia l\xc3\xa4hestyneeseen eversti Motojiro Akashiin, joka oli entinen Japanin sotilasasiamies Pietarissa. Akashi innosti h\xc3\xa4net organisoimaan hanketta, jossa k\xc3\xa4ytettiin puolalaisia vallankumouksellisia ja kiihotusaineistoa lietsomaan tappiomielialaa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n joukkoihin ja jonka seurauksena kokonainen rykmentti puolalaista pakeni rintamalta ja antautui vangeiksi Jalu-joen taistelussa. Syys\xe2\x80\x93lokakuussa 1904 Zilliacus organisoi Pariisiin yleisven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen oppositio- ja vallankumousryhmien kongressin ja toimi sen puheenjohtajana. Kongressiin osallistuivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 kaikki muut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t oppositioryhm\xc3\xa4t paitsi bol\xc5\xa1evikit ja men\xc5\xa1evikit, ja se vaati v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6kansallisuuksille sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vapautta. Suomen perustuslaillisten johto kuitenkin irtisanoutui kongressista. Pettyneen\xc3\xa4 Zilliacus perusti kannattajineen marraskuussa 1904 Suomen aktiivisen vastustuspuolueen, joka t\xc3\xa4ht\xc3\xa4si toiminnassaan aseelliseen kapinaan ja terroritekoihin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 viranomaisia vastaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 et\xc3\xa4\xc3\xa4nnytti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 entuudestaan suomalaisista passiivisen vastarinnan johtajista. Geneven yleisven\xc3\xa4l\xc3\xa4isest\xc3\xa4 vastarintakongressista j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t sitten pois jo Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n liberaalin Kadettipuolueenkin edustajat. Zilliacus ryhtyi Akashin kautta hankkimaan aseita Suomeen ja samalla my\xc3\xb6s Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n muille vallankumousryhmille. Japanilaisten rahoilla Sveitsist\xc3\xa4 ostettuja aseita saatiin syksyll\xc3\xa4 1905 tuotua Suomeen SS John Grafton -aluksella, mutta laivan ajettua karille suurin osa lastista jouduttiin upottamaan laivan mukana._NEWLINE_Zilliacus palasi Suomeen suurlakon j\xc3\xa4lkeen marraskuussa 1905, mutta sai havaita maan tilanteen muuttuneeksi, mink\xc3\xa4 vuoksi h\xc3\xa4n j\xc3\xa4i sivuun politiikasta. H\xc3\xa4n osallistui kuitenkin vuonna 1906 Voimaliiton perustamiseen. Kun Zilliacuksen suhteet japanilaisiin paljastuivat, h\xc3\xa4n joutui 1909 pakenemaan uudelleen Ruotsiin, jossa jatkoi kirjallista toimintaansa. Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan puhjettua h\xc3\xa4n liittyi tukemaan j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikett\xc3\xa4. Nyt monet entiset passiivisen vastarinnan kannattajatkin olivat valmiit liittoutumiseen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vihollisen kanssa. Zilliacus palasi Suomeen 1918 ja kirjoitti viimeisin\xc3\xa4 vuosina er\xc3\xa4it\xc3\xa4 muistelmakirjoja maanalaisesta toiminnastaan sek\xc3\xa4 yhden keittokirjan. H\xc3\xa4n kuoli helsinkil\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Ukkokoti-nimisess\xc3\xa4 yksityisess\xc3\xa4 vanhainkodissa._NEWLINE_Sortovuosien maanalaista v\xc3\xa4kivaltaista aktivismia ihannoinut historiantulkinta alkoi Suomessa voittaa alaa 1920-luvun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 eteenp\xc3\xa4in, ja Zilliacuksen maine ja arvostus alkoivat kasvaa pian h\xc3\xa4nen kuolemansa j\xc3\xa4lkeen.'