b'\n_START_ARTICLE_\nJuno (luotain)\n_START_PARAGRAPH_\nJuno on NASAn New Frontiers -avaruusohjelman Jupiter-planeettaa tutkiva avaruusluotain. Luotain laukaistiin Atlas V-raketilla 5. elokuuta 2011 Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksilta Floridasta. Luotain saapui Jupiterin kiertoradalle 5. hein\xc3\xa4kuuta 2016 Suomen aikaa. _NEWLINE_Luotaimen seitsem\xc3\xa4n mittalaitetta tutkivat Jupiterin rakennetta, painovoima- ja magneettikentt\xc3\xa4\xc3\xa4 ja napojen magnetosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Luotain tutkii muun muassa Jupiterin vedyn ja hapen suhdetta, mist\xc3\xa4 voidaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 veden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi se selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Jupiterin ytimen massaa, kaasukeh\xc3\xa4n l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilaa ja pilvien koostumusta. Juno pyrkii luomaan kolmiulotteisia karttoja Jupiterin napojen magnetosf\xc3\xa4\xc3\xa4rist\xc3\xa4 ja revontulista. Luotaimessa on my\xc3\xb6s useita eri aaltoalueiden kameroita ja mittalaitteita. Jupiterin voimakas s\xc3\xa4teily ja magneettikentt\xc3\xa4 vaikeuttavat mittalaitteiden toimintaa._NEWLINE__NEWLINE_Luotain on nimetty antiikin Juno-jumalattaren mukaan.\n_START_SECTION_\nRakenne\n_START_PARAGRAPH_\nLuotaimen massa on 3\xc2\xa0625 kg._NEWLINE_Juno on ensimm\xc3\xa4inen Jupiteria tutkiva luotain, joka k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 aurinkopaneeleita voimanl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4\xc3\xa4n. Aikaisemmat Jupiteria tutkineet luotaimet (Pioneer 10, Pioneer 11, Voyager, Cassini-Huygens ja Galileo) k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t RTG-generaattoria voimanl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4\xc3\xa4n. Aurinkokennojen valmistuksessa saavutetut edistysaskeleet mahdollistavat aurinkopaneelien k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n 5 AU:n p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Auringosta. NASA k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuitenkin jatkossakin RTG-generaattoreita muissa luotaimissaan. Junon aurinkokennojen pinta-ala on 60 neli\xc3\xb6metri\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 tuottaa 15 kilowattia Maan kiertoradalla, mutta vain 486 wattia saavutettaessa Jupiterin kiertoradalle, mik\xc3\xa4 v\xc3\xa4henee edelleen 420 wattiin Jupiterin tuottaman ionisoivan s\xc3\xa4teilyn vaurioittaessa aurinkokennoja. _NEWLINE__NEWLINE_Luotaimen mukana on my\xc3\xb6s Galileo Galileista kertova laatta. Galilei l\xc3\xb6ysi Jupiterin nelj\xc3\xa4 suurinta kuuta, ns. Galilein kuut. Laatan lis\xc3\xa4ksi luotaimen mukana on my\xc3\xb6s kolme LEGO-hahmoa, jotka kuvaavat Galileita sek\xc3\xa4 roomalaisia jumalia Junoa ja Juppiteria. Tarun mukaan Juppiter (tai Jupiter; edustaa jumalana muun muassa Jupiter-planeettaa) piilotti itsens\xc3\xa4 pilviverhoon. Juno kykeni Olympos-vuorelta katsomaan pilvi\xc3\xa4 ja erottamaan puolisonsa todellisen muodon. LEGO-hahmoista Juno pitelee suurennuslasia etsiess\xc3\xa4\xc3\xa4n totuutta ja Juppiter pitelee salamaa. Galileilla on teleskooppinsa mukanaan._NEWLINE_Jet Propulsion Laboratory Kaliforniassa hallinnoi teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Lockheed Martin vastaa luotaimen suunnittelusta ja rakentamisesta. Sean Bolton Southwest Research Institutesta San Antoniosta, Teksasista on p\xc3\xa4\xc3\xa4tutkija ja kokonaisvastuussa hankkeesta. Junon tutkimuskumppaneina toimii my\xc3\xb6s useita muita tutkimuslaitoksia. Lennon kustannuksien on arveltu olevan koko mission ajalta 1,1 miljardia Yhdysvaltain dollaria.\n_START_SECTION_\nTutkimustavoitteet\n_START_PARAGRAPH_\nJuno on Galileon (1995-2003) j\xc3\xa4lkeen toinen Jupiteria pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n havannoiva luotain.  _NEWLINE_Keskeisi\xc3\xa4 tutkimuksen kohteita on Jupiterin ytimen massan tarkempi selvitt\xc3\xa4minen ja tarkka Jupiterin gravitaatiokent\xc3\xa4n kartoitus. N\xc3\xa4iden perusteella saadaan selville muiden muassa planeetan syntyhistoriaa ja voidaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 kaasukeh\xc3\xa4n rakennetta ja liikett\xc3\xa4. _NEWLINE_Magneettikent\xc3\xa4n tutkimuksella selvitet\xc3\xa4\xc3\xa4n plateetan dynamon tarkempaa luonnetta ja erityisesti napa-alueiden magneettikent\xc3\xa4n rakenteesta saadaan uutta tietoa._NEWLINE_Er\xc3\xa4s t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4 on pitk\xc3\xa4kestoinen kaasukeh\xc3\xa4n yleinen seuraaminen. Siit\xc3\xa4 mitataan koostumusta ja l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilaa sek\xc3\xa4 rakennetta ja dynamiikkaa. Hapen ja vedyn suhteen m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4misell\xc3\xa4 selvitet\xc3\xa4\xc3\xa4n veden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n suhdetta, josta voidaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 Jupiterin syntyhistoriaa.\n_START_SECTION_\nLento\n_START_PARAGRAPH_\nLuotain laukaistiin matkaan l\xc3\xa4hes tarkalleen suunnitellun aikataulun mukaan 5. elokuuta 2011 kello 19.25 Suomen aikaa Cape Canaveral Air Force Stationin laukaisukompleksilta numero 41  Floridasta. Laukaisu tehtiin United Launch Alliancen Atlas V -kantoraketilla. Luotain saapui Jupiterin kiertoradalle 5. hein\xc3\xa4kuuta 2016 klo 6.55 Suomen aikaa._NEWLINE_9. lokakuuta 2013 luotain suoritti maapallon ohilennon ja k\xc3\xa4ytti hyv\xc3\xa4kseen maapallon painovoiman linkovaikutusta matkallaan Jupiteriin.\n_START_SECTION_\nLentosuunnitelma\n_START_PARAGRAPH_\n5. hein\xc3\xa4kuuta 2016 luotain sytytti p\xc3\xa4\xc3\xa4moottorinsa 35 minuutin ajaksi asettuakseen Jupiterin kiertoradalle._NEWLINE_Lokakuussa 2016 Juno ohjataan Jupiteria kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4lle 14 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n naparadalle, ja luotain aloittaa 37 kierroksen mittaisen tutkimusohjelman. Luotain on kiertoradallaan l\xc3\xa4himmill\xc3\xa4\xc3\xa4n Jupiteria 4\xc2\xa0600 kilometrin et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4. Kiertorata on kuitenkin hyvin ep\xc3\xa4keskinen, sill\xc3\xa4 luotain on kauimmillaan jopa Kalliston kiertoradan ulkopuolella, mik\xc3\xa4 auttaa v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Jupiterin mittalaitteita vahingoittavia voimakkaita s\xc3\xa4teilyvy\xc3\xb6hykkeit\xc3\xa4._NEWLINE_Helmikuussa 2018 luotain tuhoutuu suunnitellusti sy\xc3\xb6ksyess\xc3\xa4\xc3\xa4n Jupiterin kaasukeh\xc3\xa4\xc3\xa4n.'