b'\n_START_ARTICLE_\nTuhannen markan seteli\n_START_PARAGRAPH_\nTuhat markkaa on ollut Suomen rahahistoriassa useamman setelin nimellisarvona. Tuhat markkaa on ollut my\xc3\xb6s kolikoiden nimellisarvona, mutta vain juhlarahoissa vuosina 1960, 1992 ja 1997.\n_START_SECTION_\nVuoden 1909 seteli\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1909 setelisarja oli viimeinen setelist\xc3\xb6 ennen Suomen itsen\xc3\xa4istymist\xc3\xa4. Aiemmissa setelisarjoissa ei ollut ollut tuhannen markan seteli\xc3\xa4, vaan suurin seteli oli ollut arvoltaan viisisataa markkaa. Vuoden 1909 sarjan suunnitteli Eliel Saarinen, ja kuva-aiheet esitteliv\xc3\xa4t Suomen elinkeinoja kansallisromanttisen taidesuunnan mukaisesti tyyliteltyin\xc3\xa4. Tuhat markkaa oli sarjan suuriarvoisin seteli. Etupuolella on m\xc3\xa4nty, kaksi muun muassa ty\xc3\xb6kaluja pitelev\xc3\xa4\xc3\xa4 mieshahmoa, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarillinen kaksoiskotkavaakuna sek\xc3\xa4 tekstit suomeksi ja ruotsiksi. K\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6puolella on kuusi ja j\xc3\xa4rvimaisema, Suomen leijonavaakuna ja tekstit suomeksi, ruotsiksi ja ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi. Seteli symboloi p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa mets\xc3\xa4teollisuutta. V\xc3\xa4ritys on ruskeans\xc3\xa4vyinen. Paperissa ei ole vesileimaa._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4 seteli on ainakin ennen euroaikaa ollut Suomen ostovoimaisin seteli, kun sen arvo suhteutetaan elinkustannusindeksill\xc3\xa4 korjattuna muiden aikojen seteleihin.\n_START_SECTION_\nVuoden 1918 seteli\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1909 tuhatmarkkasesta tuli vuonna 1918 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n hiukan uusittu malli, josta oli Suomen itsen\xc3\xa4istymisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 poistettu Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vaakuna ja ven\xc3\xa4j\xc3\xa4nkieliset tekstit._NEWLINE_Sek\xc3\xa4 vuoden 1909 ett\xc3\xa4 1918 tuhatmarkkaset ovat nykyisin eritt\xc3\xa4in harvinaisia. Kumpaakin on ilmeisesti j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 vain parikymment\xc3\xa4 kappaletta, museokokoelmissa olevat mukaan luettuina.\n_START_SECTION_\nVuoden 1922 seteli\n_START_PARAGRAPH_\nMy\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4iseen Suomen itsen\xc3\xa4istymisen j\xc3\xa4lkeen suunniteltuun setelisarjaan sis\xc3\xa4ltyi tuhannen markan seteli. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuoden 1922 seteliss\xc3\xa4 on 13 alastonta ihmist\xc3\xa4, jotka kantavat k\xc3\xb6ynn\xc3\xb6st\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven rannalla. Oikeassa alareunassa on Suomen vaakuna. K\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6puolella on Suomen vaakuna tyylitellyn m\xc3\xa4nnynoksiston ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4n\xc3\xa4. Painatuksen v\xc3\xa4ritys on harmaa, setelipaperi on ruskeaa, ja paperissa on vesileima. Setelin on suunnitellut Eliel Saarinen. Setelin koko on 204 mm x 120 mm. Seteli poistettiin liikkeest\xc3\xa4 ja lakkasi olemasta laillinen maksuv\xc3\xa4line 16. helmikuuta 1946._NEWLINE_Setelist\xc3\xa4 tuli my\xc3\xb6hempin\xc3\xa4 vuosina k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n useita hiukan muutettuja versioita, osa Litt.-merkinn\xc3\xb6ill\xc3\xa4 varustettuja. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 viimeisess\xc3\xa4, Litt. D -merkinn\xc3\xa4ll\xc3\xa4 varustetussa, painatuksen v\xc3\xa4ri on sininen._NEWLINE_Vuonna 1939 tuhannen markan seteli lakkasi t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 er\xc3\xa4\xc3\xa4 olemasta setelist\xc3\xb6n suuriarvoisin, kun k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n otettiin 5\xc2\xa0000 markan seteli.\n_START_SECTION_\nVuoden 1941 seteli\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1922 setelimallista on tehty vuosiluvulla 1941 varustettu painos, jota ei ilmeisesti koskaan laskettu virallisesti liikkeeseen. Painoksesta n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilyneen vain alle 20 setelin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4._NEWLINE_Vuoden 1946 alussa toteutettiin setelinvaihto, jolloin kaikki aikaisemmat 500 markan ja sit\xc3\xa4 suuremmat setelit oli leikattava kahtia. Niiden oikea puolisko oli luovutettava valtiolle pakkolainaksi, kun taas vasen puolisko oli voimassa laillisena maksuv\xc3\xa4lineen\xc3\xa4 puolesta arvostaan helmikuun 16. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n saakka, johon menness\xc3\xa4 se oli vaihdettava uudenmalliseen seteliin.\n_START_SECTION_\nVuoden 1945 seteli\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1945 seteleist\xc3\xa4 laadittiin uudet mallit, ja uudenmalliset setelit laskettiin liikkeeseen seuraavan vuoden alussa setelinvaihdon j\xc3\xa4lkeen. Tuhatmarkkasestakin tuli uusi versio, joka tosin oli p\xc3\xa4\xc3\xa4osin vuoden 1922 mallia noudatteleva. V\xc3\xa4ritys muuttui kuitenkin violetiksi ja etusivun vaakunakilpi oli j\xc3\xa4tetty tyhj\xc3\xa4ksi; takasivulla leijonavaakuna kuitenkin s\xc3\xa4ilyi. My\xc3\xb6s t\xc3\xa4st\xc3\xa4 setelist\xc3\xa4 tehtiin Litt.-merkinn\xc3\xb6ill\xc3\xa4 lis\xc3\xa4painoksia my\xc3\xb6hempin\xc3\xa4 vuosina.\n_START_SECTION_\nVuoden 1955 seteli\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1955 kaikki Suomen setelit uudistettiin t\xc3\xa4ysin. Setelisarjan suunnitteli Tapio Wirkkala ja siin\xc3\xa4 kaikkien setelien koko oli 142 mm x 69 mm, mink\xc3\xa4 vuoksi sarjaa on kutsuttu dollarikokoiseksi (Yhdysvaltain dollarisetelien silloinen ja nykyinenkin koko on 156 mm x 66 mm). Sarja laskettiin liikkeelle vuonna 1956. Sarjaan sis\xc3\xa4ltyi my\xc3\xb6s tuhannen markan seteli, joka nyt oli nimellisarvoltaan sarjan viidest\xc3\xa4 setelist\xc3\xa4 keskimm\xc3\xa4inen. Sit\xc3\xa4 pienempi\xc3\xa4 olivat 100 ja 500 markan setelit, suurempia 5\xc2\xa0000 ja 10\xc2\xa0000 markan setelit. Tuhannen markan seteli on s\xc3\xa4vylt\xc3\xa4\xc3\xa4n vihert\xc3\xa4v\xc3\xa4nharmaa ja setelin etupuolella on Suomen tasavallan presidentti J. K. Paasikivi. Setelipaperissa on vesileima._NEWLINE_Vuonna 1963 toteutetussa rahauudistuksessa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 setelimalli s\xc3\xa4ilyi muotoilultaan p\xc3\xa4\xc3\xa4osin samanlaisena, mutta sen nimellisarvoksi tuli 10 markkaa. Rahauudistuksen tapahduttua k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ei vuosina 1963-1985 ollut lainkaan tuhannen markan arvoista seteli\xc3\xa4, vaan suurin oli aluksi 100 markan seteli, ja vuodesta 1975 eteenp\xc3\xa4in tuolloin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tullut 500 markan seteli.\n_START_SECTION_\nVuoden 1986 seteli\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1986 otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n t\xc3\xa4ysin uusi setelisarja, ja muun muassa inflaation vuoksi oli tullut tarpeelliseksi ottaa j\xc3\xa4lleen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n my\xc3\xb6s tuhannen markan seteli. Tuhat markkaa oli j\xc3\xa4lleen suuriarvoisin seteli t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuodesta 1986 vuoteen 2002 asti Suomessa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olleessa viimeisess\xc3\xa4 markkasetelisarjassa ; my\xc3\xb6s 5000 markan seteliin varauduttiin, mutta sellaista ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 tullut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6\xc3\xb6n ennen euroaikaa. Setelin etupuolen on suunnitellut p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Torsten Ekstr\xc3\xb6m ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6puolen Erik Bruun. Setelin etupuolella on Anders Chydeniuksen kasvojen kuva. Kasvojen taustalla n\xc3\xa4kyy kolmimastoinen purjelaiva. Setelin k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6puolella on kuva Suomenlinnan kuninkaanportista._NEWLINE_Setelist\xc3\xa4 tuli vuonna 1991 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Litt. A-merkinn\xc3\xa4ll\xc3\xa4 varustettu, yksityiskohdiltaan ja turvatekij\xc3\xb6ilt\xc3\xa4\xc3\xa4n hiukan uudistettu malli. Siin\xc3\xa4 vuosilukuna on kuitenkin edelleen 1986. Vuoden 1986 alkuper\xc3\xa4inen mallikin pysyi silti markka-ajan loppuun asti k\xc3\xa4yp\xc3\xa4n\xc3\xa4 maksuv\xc3\xa4lineen\xc3\xa4.'