b'\n_START_ARTICLE_\nA. J. Greimas\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nA. J. Greimas syntyi Tulassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, jonne h\xc3\xa4nen vanhempansa olivat muuttaneet Liettuasta. Kun poika oli kaksivuotias, perhe muutti takaisin Liettuaan. Lapsuutensa ja nuoruutensa Algirdas vietti useissa kaupungeissa. H\xc3\xa4n suoritti ylioppilastutkinnon vuonna 1934 Marijampol\xc4\x97ssa ja alkoi opiskella oikeustiedett\xc3\xa4 Kaunasissa Vytautas Suuren yliopistossa. H\xc3\xa4n siirtyi Grenoblen yliopistoon opiskelemaan kielitiedett\xc3\xa4, ja siit\xc3\xa4 tuli h\xc3\xa4nen varsinainen oppialansa. Toisen maailmansodan ajaksi h\xc3\xa4n joutui palaamaan kotimaahansa sotapalvelukseen. Sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 h\xc3\xa4n jatkoi opintojaan Pariisissa Sorbonnen yliopistossa ja v\xc3\xa4itteli tohtoriksi vuonna 1949 aiheesta 1800-luvun muodin sanasto (ransk. La Mode en 1830: Essai de description du vocabulaire vestimentaire d\xe2\x80\x99apr\xc3\xa8s les journaux de mode de l\xe2\x80\x99\xc3\xa9poque)._NEWLINE_Greimas jatkoi akateemista uraansa Aleksandriassa Egyptiss\xc3\xa4 ja opetti tytt\xc3\xb6jen sis\xc3\xa4oppilaitoksessa ranskaa. H\xc3\xa4n tapasi Roland Barthesin, josta tuli h\xc3\xa4nen yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Seuraavat etapit h\xc3\xa4nen urallaan olivat Ankaran yliopisto ja Istanbulin yliopisto Turkissa sek\xc3\xa4 Poitiers\'n yliopisto Ranskassa. 1960-luvulla h\xc3\xa4n palasi Pariisiin ja sai vuonna 1965 \xc3\x89cole des hautes \xc3\xa9tudes en sciences sociales -yliopistosta professuurin, jota h\xc3\xa4n hoiti l\xc3\xa4hes 25 vuotta._NEWLINE_Greimasin puoliso oli Teresa Mary Keane._NEWLINE_A. J. Greimas kuoli Pariisissa vuonna 1992, ja h\xc3\xa4net on haudattu Kaunasiin.\n_START_SECTION_\nSemiootikkona\n_START_PARAGRAPH_\nSemiootikkona Greimas sai vaikutteita lukuisilta tutkijoilta: kielitieteilij\xc3\xb6ilt\xc3\xa4 Ferdinand de Saussure, Louis Hjelmslev ja Georges Dum\xc3\xa9zil, antropologeilta Claude L\xc3\xa9vi-Strauss ja Vladimir Propp, filosofeilta Edmund Husserl ja Maurice Merleau-Ponty ynn\xc3\xa4 muilta. H\xc3\xa4n on soveltanut semiotiikkaa muun muassa oikeustieteeseen, ekologiaan ja kansanrunoudentutkimukseen; erityisen havainnollinen on h\xc3\xa4nen analyysinsa Guy de Maupassantin novellista "Kaksi yst\xc3\xa4vyst\xc3\xa4", johon h\xc3\xa4n soveltaa semioottista teoriaansa sen koko laajuudessa (Maupassant: La S\xc3\xa9miotique du texte, 1975)._NEWLINE_Greimasin p\xc3\xa4\xc3\xa4teoksiin kuuluu Strukturaalista semantiikkaa (1966), jossa h\xc3\xa4n esittelee seemianalyysinsa. Seemien avulla voidaan j\xc3\xa4sent\xc3\xa4\xc3\xa4 merkityksen perusrakennetta. Keskeinen on my\xc3\xb6s isotopian k\xc3\xa4site: niiden semanttisten kategorioiden joukko, joiden avulla jokin teksti tai sanoma voidaan lukea ja tulkita yhdeksi kokonaisuudeksi._NEWLINE_Greimasin kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 aktanttimallia voidaan soveltaa mm. narratologiseen analyysiin. Toiminnassa on kaikkiaan kuusi aktanttia \xe2\x80\x93 subjekti, objekti, l\xc3\xa4hett\xc3\xa4j\xc3\xa4, vastaanottaja, auttaja ja vastustaja \xe2\x80\x93 ja n\xc3\xa4iden v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 suhteita voidaan j\xc3\xa4sent\xc3\xa4\xc3\xa4 kolmen modaliteetin avulla: tahtominen, haluaminen ja tiet\xc3\xa4minen. Teorian perustana ovat kategoriat oleminen ja tekeminen. Mallia voidaan soveltaa hyvin erilaisten toimintojen kuvaukseen, esimerkiksi liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, kansansatuihin, psykoanalyyttiseen terapiaan, kasvatustieteelliseen tutkimukseen jne._NEWLINE_Greimas kehitti my\xc3\xb6s ns. semioottisen neli\xc3\xb6n, jonka avulla voidaan j\xc3\xa4sent\xc3\xa4\xc3\xa4 merkkien v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 suhteita. H\xc3\xa4nen mukaansa neli\xc3\xb6 havainnollistaa merkityksen perusrakennetta._NEWLINE_Suomessa Greimasin semiotiikkaa on tehnyt tunnetuksi erityisesti Eero Tarasti. Greimas vieraili Suomessa luennoimassa vuosina 1979 ja 1983.'