b'\n_START_ARTICLE_\nTemppeliaukion kirkko\n_START_SECTION_\nKirkkohankkeen historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nFredrikinkadun p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitseva kallioinen alue varattiin kirkon paikaksi jo Arkadian alueen eli nykyisen Etu-T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 vahvistetussa asemakaavassa vuonna 1906. Silt\xc3\xa4 ajalta juontaa my\xc3\xb6s paikan nimi Temppeliaukio ja sit\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsi- ja pohjois\xc2\xadpuolitse kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4n kadun nimi Temppelikatu. Rakennus\xc2\xadt\xc3\xb6ihin paikalla ei kuitenkaan ryhdytty viel\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n aikaan. My\xc3\xb6hemmin kirkon suunnittelusta j\xc3\xa4rjestettiin kolme arkkitehtikilpailua, joista vain viimeisess\xc3\xa4 jaettiin ensimm\xc3\xa4inen palkinto.\n_START_SECTION_\nArkkitehtikilpailu 1932\xe2\x80\x931933\n_START_PARAGRAPH_\nkirkkovaltuusto anoi vuonna 1931 kaupungilta Temppeliaukioksi nimetty\xc3\xa4 kallioista tonttia, jonne se aikoi rakentaa vastaisuudessa itsen\xc3\xa4iseksi seura\xc2\xadkunnaksi muodostettavan Etu-T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkkoa. Syyskuussa 1932 julistettiin avoin arkkitehtuuri\xc2\xadkilpailu kirkko\xc2\xadrakennuksen luonnoksista sek\xc3\xa4 kirkon sijoituksesta ja sen aiheuttamasta koko kortteli\xc2\xadalueen j\xc3\xa4rjestelyst\xc3\xa4. M\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aikaan 25. tammikuuta 1933 menness\xc3\xa4 kilpailuun j\xc3\xa4tettiin 57 ehdotusta. Ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 palkintoa ei jaettu lainkaan, vaan kaksi toista palkintoa. Ne meniv\xc3\xa4t arkkitehtien Kai ja Dag Englundin ehdotukselle sek\xc3\xa4 arkkitehti Lars Bj\xc3\xb6rkin ehdotukselle. Kummassakin ehdotuksessa esitettiin rakennettavaksi perinteist\xc3\xa4 tornillista pitk\xc3\xa4kirkkoa, samoin kolmanneksi tulleessa Aarne Hyt\xc3\xb6sen ja Risto-Veikko Luukkosen ehdotuksessa, jossa tornin korvasi korkealle ulotettu p\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc2\xadmuuri. Kilpailun tulos ei t\xc3\xa4ysin tyydytt\xc3\xa4nyt kilpailu\xc2\xadlauta\xc2\xadkuntaa. Keskustelua jatkettiin Helsingin kaupungin, seurakuntien ja Suomen Arkkitehti\xc2\xadliiton elimiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nArkkitehtikilpailu 1936\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1936 toukokuussa julistettiin uusi avoin kilpailu, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi saman vuoden syyskuussa. M\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aikaan menness\xc3\xa4 kilpailuun j\xc3\xa4tettiin 23 ehdotusta. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n kilpailussa ei jaettu ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 palkintoa. Jaetusta toisesta palkinnoista toisen sai arkkitehti Martti V\xc3\xa4likangas ja toisen arkkitehdit Aarne Ervi ja Toivo Paatela avustajineen. Kakkossijoille ylt\xc3\xa4neet samoin kuin kolmanneksi tullut professori J. S. Sir\xc3\xa9nin ehdotus olivat pitk\xc3\xa4kirkkoja, joissa kaikissa on torni. Toisen palkinnon saaneissa torni on irti itse kirkosta, Sir\xc3\xa9nin ehdotuksessa osa kirkkosalirakennusta. Kolmanneksi sijoittunut Sir\xc3\xa9nin  katedraalityyppinen kirkko vastasi parhaiten seurakunnan edustajien toiveita, joten ehdotus hyv\xc3\xa4ksyttiin Kirkkovaltuustossa ty\xc3\xb6n pohjaksi. Louhinta aloitettiin marraskuussa 1939, mutta talvisota keskeytti ty\xc3\xb6n jo kolmen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuluttua. Sotia seurasi Suomessa pitk\xc3\xa4 j\xc3\xa4lleenrakennuskausi, jolloin kirkon rakentamista ei jatkettu. Seurakuntiin kohdistuvat yhteiskunnalliset odotukset ja arkkitehtuurin tavoitteet sek\xc3\xa4 tyylisuuntaukset muuttuivat, joten kirkkovaltuusto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti vuonna 1959 lopullisesti luopua Sir\xc3\xa9nin kalliista ja tilaohjelmaltaan vanhentuneesta kirkkosuunnitelmasta.\n_START_SECTION_\nArkkitehtikilpailu 1960\xe2\x80\x931961\n_START_PARAGRAPH_\nKolmas avoin arkkitehtuurikilpailu julistettiin pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi 8.8.1960\xe2\x80\x9315.1.1961. Kilpailuohjelman mukaan ehdotukseen \xe2\x80\x9dolisi sis\xc3\xa4llytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 koko Temppeliaukion j\xc3\xa4rjestyssuunnitelma puistoalueineen ja pys\xc3\xa4k\xc3\xb6imistiloineen huomioon ottaen, ett\xc3\xa4 mahdollisimman suuri osa aukion kallioalueesta voitaisiin s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. M\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aikaan menness\xc3\xa4 kilpailuun tuli 67 ehdotusta. Kilpailutulos julkistettiin 19.4.1961. Palkintolautakunta antoi yksimielisesti ensimm\xc3\xa4isen palkinnon ehdotukselle Kivikirkko. Nimimerkin takaa paljastuivat arkkitehtiveljekset Timo Suomalainen ja Tuomo Suomalainen. Heid\xc3\xa4n ehdotuksessaan aukion kallioluonne on s\xc3\xa4ilytetty tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kirkko itse kalliosta: sali on upotettu kallion keskiosaan ja seurakuntatilat sijoitettu kumpareen reunoille sen muotoa s\xc3\xa4est\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Toisen palkinnon saivat arkkitehti Eero Eerik\xc3\xa4inen ja arkkitehtiylioppilas Jukka Salokari ehdotuksesta Sanctitas. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ehdotuksessa aukiota hallitsee korkea kirkkorakennus. Palkintolautakunnan j\xc3\xa4sen Heikki Castr\xc3\xa9n sanoi t\xc3\xb6iden parhaita puolia esitelless\xc3\xa4\xc3\xa4n ehdotuksen nykyarkkitehtuurin j\xc3\xa4nnitt\xc3\xa4vimmin keinoin luoduksi moderniksi katedraaliksi. Kolmannelle sijalle tuli ehdotus Sein\xc3\xa4t, jonka tekij\xc3\xa4 oli arkkitehti Ahti Korhonen avustajineen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ehdotus oli Castr\xc3\xa9nin mukaan toisen palkinnon saaneen ty\xc3\xb6n \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4inen vastakohta. Sen arkkitehtuuri on luostarimaisen karua, ja siin\xc3\xa4 kallio j\xc3\xa4isi kallioksi.\n_START_SECTION_\nVoittajaehdotuksen k\xc3\xa4sittely\n_START_PARAGRAPH_\nTy\xc3\xb6n pohjaksi palkintolautakunta ehdotti yksimielisesti voittajaksi valittua Suomalaisen veljesten ehdotusta. Arvostelup\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjaan kirjattu palkintolautakunnan lausunto ehdotuksesta Kivikirkko kuuluu kokonaisuudessaan n\xc3\xa4in:_NEWLINE_\xe2\x80\x9dEhdotus seuraa perusotteeltaan linjaa, joka on esiintynyt jo aikaisemminkin t\xc3\xa4lle paikalle rakennettavasta kirkosta kilpailtaessa, mutta on sommitelmana silti t\xc3\xa4ysin omaper\xc3\xa4inen. Suunnittelemalla seurakuntatilat kalliota kaartavaksi matalaksi rakennelmaksi on saatu aikaan vaikutelma, jossa kallioalue koko laajuudessaan muodostaa ehyen sakraalialueen. Kokonaisratkaisu on sopeutettu herk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla maaston alkuper\xc3\xa4iseen muotoon sit\xc3\xa4 tehostaen. Yleis\xc3\xb6n kulku on j\xc3\xa4rjestetty suoraan katutasosta; kirkkosali on my\xc3\xb6s tunneliyhteydess\xc3\xa4 seurakuntatiloihin. Suomalainen ja ruotsalainen seurakunta muodostavat kumpikin oman kokonaisuutensa. Niiden sis\xc3\xa4inen j\xc3\xa4rjestely on periaatteessa oikein ratkaistu, joskin yksityiskohdiltaan luonnosmainen. Ehdotuksen perusote tarjoaa mahdollisuuden sen edelleen kehitt\xc3\xa4miseen. Esimerkiksi siirt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kirkkorakennelmaa jonkun verran l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4ksi seurakuntatiloja voitaisiin louhintaa v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 ja maanalaista yhteytt\xc3\xa4 lyhent\xc3\xa4\xc3\xa4. Kirkon interi\xc3\xb6\xc3\xb6ri on sek\xc3\xa4 muodoiltaan ett\xc3\xa4 valaistukseltaan herkk\xc3\xa4. Kattorakenne kaipaa kuitenkin tarkempaa teknillist\xc3\xa4 tutkimista. Ehdotus tarjoaa joka taholta arkkitehtoonisesti kauniin n\xc3\xa4kym\xc3\xa4n. Kellotornin muotoilu ei ole muun suunnitelman tasolla.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Lausunnon alussa lautakunta viittaa vuoden 1932\xe2\x80\x931933 kilpailuun menestyksett\xc3\xa4 osallistuneen Pauli Blomstedtin ehdotukseen. Molemmissa, sek\xc3\xa4 P. E. Blomstedtin ett\xc3\xa4 Suomalaisen veljesten, suunnitelmissa kalliolle on annettu ehdoton p\xc3\xa4\xc3\xa4rooli, kuitenkin toisistaan t\xc3\xa4ysin eroavalla tavalla: Blomstedtilla kallion maksimaalisella s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4misell\xc3\xa4 ja Suomalaisilla kallion minimaalisella muuttamisella. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tulee selv\xc3\xa4sti ilmi, kun tutustuu toteutettuun kirkkoon ja Suomen rakennustaiteen museossa s\xc3\xa4ilytett\xc3\xa4viin Blomstedtin piirustuksiin (erityisesti piirros kirkon p\xc3\xa4\xc3\xa4julkisivusta \xe2\x80\x93 sis\xc3\xa4\xc3\xa4ntulosivusta Oksasenkadun ja Sammonkadun suunnasta sek\xc3\xa4 piirros kirkon sijainnista kallioalueella). Taiteellinen kokonaisrakenne syntyy Blomstedtilla kallion ja rakennuksen kontrastista, kun taas Suomalaisen veljeksill\xc3\xa4 se syntyy kallion ja luonnon muodoille sukua olevien rakennusmassojen harmonisesta vuoropuhelusta. Kattokupolin \xe2\x80\x93 ikivanhan sakraalitilan rakenteen \xe2\x80\x93 valinta salin katoksi molemmissa ehdotuksissa aiheuttaa sen, ett\xc3\xa4 kummassakin suunnitelmassa huomion kohteeksi nousee julkisivu- ja leikkauspiirustuksissa ympyr\xc3\xa4n kaaren osa. Kupolit ovat kuitenkin t\xc3\xa4ysin erilaiset. Blomstedtin kupoli on pelkistetty, kokonaan l\xc3\xa4pin\xc3\xa4kym\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 lasitiilt\xc3\xa4 ja korostetusti tekninen, puhdas luonnon vastakohta. Se erottaa salitilassa olijat kalliosta ja muusta ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4 visuaalisesti omaan rauhaansa. Suomalaisten kupoli pyrkii yhdist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ulko- ja sis\xc3\xa4tilan ja n\xc3\xa4in tarjoamaan salitilassa oleville mahdollisuuden kokea vapautta kallion luoman turvallisuuden tunnun lis\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Kallion louhinta l\xc3\xa4htee n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 ehdotuksissa t\xc3\xa4ysin eri pohjalta. Blomstedt sijoittaa kirkkonsa aukiolla sellaiseen paikkaan, jossa se saadaan mahtumaan mahdollisimman v\xc3\xa4h\xc3\xa4isell\xc3\xa4 louhinnalla kallion viereen Suomalaisen veljekset sijoittivat kirkon liikenteellisesti edulliseen ja aukion hierarkkisesti arvokkaimpaan paikkaan kallion keskelle. Heid\xc3\xa4n perusideansahan oli tehd\xc3\xa4 itse kalliosta kirkko Temppeliaukiolle.\n_START_SECTION_\nSuunnitelman kehitt\xc3\xa4minen ja toteutus\n_START_PARAGRAPH_\nKirkon saaminen Temppeliaukiolle 1960-luvun kulttuuri-ilmastossa tuli kilpailuaika mukaan lukien viem\xc3\xa4\xc3\xa4n yhdeks\xc3\xa4n vuotta. Lehdist\xc3\xb6 osallistui aktiivisesti hankkeen ymp\xc3\xa4rille nousseeseen kuohuntaan kirjoittamalla "piruntorjuntabunkkerista", "miljoonakirkosta" ja "j\xc3\xa4tti-investoinnista". Kirkkovaltuustossa oli suurin piirtein saman verran hankkeen vastustajia kuin kannattajiakin. Tilanne johti siihen, ett\xc3\xa4 kilpailuohjelman mukaisista seurakuntatiloista p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin karsia pois kaksi kolmasosaa. Itse kirkkosalin koko ja muoto s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t kutakuinkin ennallaan._NEWLINE_Lukuun ottamatta takaiskuna tullutta tilaohjelmasupistusta muutokset olivat arkkitehtien mukaan kuitenkin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa suunnitelman luonnollista kehityst\xc3\xa4. Yksi arkkitehtoniselta kannalta merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 muutoksista tuli mahdolliseksi, kun veljekset saivat tilaisuuden esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 jo kilpailuty\xc3\xb6t\xc3\xa4 teht\xc3\xa4ess\xc3\xa4 her\xc3\xa4nnyt ajatuksensa saada salin sein\xc3\xa4t betonin sijaan kalliopinnoiksi. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 ajatuksestaan veljekset olivat kuitenkin tuomariston reaktiota pel\xc3\xa4ten kilpailuvaiheessa luopuneet._NEWLINE_Kilpailun j\xc3\xa4lkeen suunnitteluryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n otettiin mukaan eri alojen asiantuntijat. Akustikko Mauri Parjo vaati kattokupolin alapintaan laatikkomaisia rakennelmia. Esteettisesti kelvollinen ratkaisu l\xc3\xb6ytyi, kun veljekset keksiv\xc3\xa4t suunnitella laatikkorakennelmien alapuolelle kuparinauhaverhouksen. Salin betoniseiniin akustikko halusi erikokoisia taitepintoja. My\xc3\xb6s kapellimestari Paavo Berglund oli kertonut veljeksille, ett\xc3\xa4 akustisesti hyviss\xc3\xa4 musiikkisaleissa on aitioita ja muita voimakkaasti pintaa muotoilevia aiheita. Veljekset huomasivat, ett\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n itsens\xc3\xa4 mieless\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilynyt ajatus el\xc3\xa4v\xc3\xa4pintaiseksi louhitusta kalliosein\xc3\xa4st\xc3\xa4 olisi ylivoimaisesti luontevin ratkaisu sek\xc3\xa4 visuaalisessa ett\xc3\xa4 akustisessa mieless\xc3\xa4. He esittiv\xc3\xa4t ehdotuksensa ensin akustikolle ja sen j\xc3\xa4lkeen rakennustoimikunnalle, joka pyysi lausunnot kaikilta erikoissuunnittelijoilta. Ne olivat puoltavia ja toimikunta hyv\xc3\xa4ksyi kalliosein\xc3\xa4ajatuksen._NEWLINE_Rakennusty\xc3\xb6t aloitettiin helmikuussa 1968.\n_START_SECTION_\nOpiskelijoiden protesti\n_START_PARAGRAPH_\nTy\xc3\xb6 sujui hyvin, vaikka rakennusaikana kirkko yh\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti ristiriitaisia tunteita. Kymmenen hengen ryhm\xc3\xa4 Ylioppilaiden Kristillisen Yhdistyksen j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 Seppo Kjellbergin johdolla maalasi valkoisella maalilla vuonna 1968 hein\xc3\xa4kuun 16. ja 17. v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 y\xc3\xb6n\xc3\xa4 kallioon ja betonivaluihin yhteentoista paikkaan kantaa ottavat \xe2\x80\x9dBiafra\xe2\x80\x9d-tekstit muistuttamaan Afrikan n\xc3\xa4lk\xc3\xa4ongelmasta. Tapaus her\xc3\xa4tti suurta huomiota ja p\xc3\xa4\xc3\xa4si lehtien p\xc3\xa4\xc3\xa4sivuille. Merkille pantiin, ett\xc3\xa4 opiskelijaradikalismi oli nyt temmannut mukaansa jo uskovaisetkin. Helsingin raastuvanoikeus tuomitsi tammikuussa 1969 Biafra-maalarit sakkoihin. Niit\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin kaikille, pienin sakko oli 10 markkaa ja suurin 100 markkaa. He joutuivat korvaamaan my\xc3\xb6s kaupungin ja seurakunnan oikeudenk\xc3\xa4yntikulut, 160 markkaa kummallekin. Loppujen lopuksi \xe2\x80\x9darvovaltainen tukijajoukko piispoja my\xc3\xb6ten\xe2\x80\x9d ker\xc3\xa4si n\xc3\xa4ihin maksuihin tarvitut rahat, joten opiskelijat eiv\xc3\xa4t joutuneet maksamaan niit\xc3\xa4 itse._NEWLINE_Yksi Biafra-maalaus on edelleen olemassa kirkon kellaritiloissa.\n_START_SECTION_\nValmis kirkko\n_START_PARAGRAPH_\nKalliotemppeli vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 28. syyskuuta 1969 nimell\xc3\xa4 Taivallahden kirkko. Vuonna 1971 nimi muutettiin virallisesti Temppeliaukion kirkoksi. Kirkon hinnaksi sisustuksineen tuli noin nelj\xc3\xa4 miljoonaa markkaa, mik\xc3\xa4 oli jokseenkin samaa luokkaa kuin tilavuudeltaan samankokoisen kansakoulun hinta Helsingiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTietoja yksityiskohdista\n_START_PARAGRAPH_\nPeruskallioon louhittuun tilaan astutaan portaita nousematta suoraan kadun tasosta. Vapaamuotoinen soikeahko kirkkosali kylpee p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nvalossa kalliosein\xc3\xa4n ja kattokupolin v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 leveydelt\xc3\xa4\xc3\xa4n vaihtelevan kattoikkuna-alueen ansiosta. Ikkuna-alueella on kupolia kannattelemassa 180 eri pituista s\xc3\xa4teitt\xc3\xa4ispalkkia. Sek\xc3\xa4 palkit ett\xc3\xa4 kupolin kantava rakenne ovat ter\xc3\xa4sbetonia. Kupoli on salissa ainoa matemaattinen muoto. Valon m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 jakautuu salin eri osille niiden keskin\xc3\xa4isen arvoj\xc3\xa4rjestyksen mukaisesti. Siten kattoikkuna antaa arvokkaimmalle tapahtumapaikalle eli alttarialueelle salin muihin osiin verrattuna eniten valoa korostaen taideteosta, jonka luovat kallionhalkeama, risti ja alttarirakennelmat. Kupolin ja lehterin verhouspinnat ovat patinoimatonta kuparia: kupolissa raollista nauhaa ja lehteriss\xc3\xa4 ponttipaneeliksi taivutettua levy\xc3\xa4. Lattia on hiottua betonia, saarnatuoli ter\xc3\xa4sbetonia, samoin kuin lehterin jalustarakennelmat, jotka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t sakastin ja ilmanvaihtokanavia._NEWLINE_Suomalaisten suunnitteleman sisustuksen v\xc3\xa4rit pohjautuvat graniitin s\xc3\xa4vyihin: punaiseen, sinipunaiseen ja harmaaseen. Krusifiksin, kynttelik\xc3\xb6t ja kastemaljan on takonut taiteilija Kauko Moisio. Tekstiilit on suunnitellut taiteilija Tellervo Str\xc3\xb6mmer. Urut on valmistanut Urkurakentamo Veikko Virtanen. \xc3\x84\xc3\xa4nikertoja on 43 ja pillej\xc3\xa4 3001. Urkujen ulkoasu on kirkon arkkitehtien k\xc3\xa4sialaa._NEWLINE_Kaikkiaan salissa saa samanaikaisesti olla enint\xc3\xa4\xc3\xa4n 940 henke\xc3\xa4. Osa istuinpaikoista on sijoitettu lehterille, jolla on lis\xc3\xa4ksi kolme muuta t\xc3\xa4rke\xc3\xa4t\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Lehteri erottaa eteisen salista sek\xc3\xa4 parantaa akustiikkaa hajottamalla \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4 salissa ja imem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 eteisess\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi lehterin kautta puhalletaan raitis ilma sis\xc3\xa4\xc3\xa4n. Poistoilma ja kalliosta tuleva vesi ohjataan lattian ja kallion v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 raosta lattian alla oleviin kanaviin ja putkiin. _NEWLINE_Reunarakennuksen toiseen kerrokseen sijoitettuun seurakuntasaliin mahtuu 130 henke\xc3\xa4. Kirkkoa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein konserttisalina sen erinomaisen akustiikan vuoksi. Kuoroa varten on porrastettu koroke, ja orkesterille on varattu lattia-alaa, joka yleens\xc3\xa4 on siirrett\xc3\xa4vin tuolein varustettuna istuinalueena. Konserttien lis\xc3\xa4ksi Temppeliaukion kirkossa on esitetty muun muassa ooppera Viimeiset kiusaukset puolin\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6llisen\xc3\xa4 versiona vuonna 2007. Temppeliaukio on suosittu my\xc3\xb6s vihkikirkkona. Kelloja ei Temppeliaukiolla ole, vaan professori Taneli Kuusiston s\xc3\xa4velt\xc3\xa4m\xc3\xa4t kellojen soitot kajahtavat nauhalta ulkokivimuurissa olevien kova\xc3\xa4\xc3\xa4nisten kautta.\n_START_SECTION_\nKirkko arkkitehtuurin\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyten\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2018 Temppeliaukion kirkossa k\xc3\xa4vi 850 000 matkailijaa. K\xc3\xa4vij\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ns\xc3\xa4 perusteella se on Suomen suosituin arkkitehtuurin\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyys ja Helsingin kolmanneksi suosituin matkailun\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyys Linnanm\xc3\xa4en ja Suomenlinnan j\xc3\xa4lkeen. Kirkossa vierailee kes\xc3\xa4isin jopa 10 000 ihmist\xc3\xa4 p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in. K\xc3\xa4vij\xc3\xb6ist\xc3\xa4 iso osa on risteilyturisteja ja aasialaisia ryhm\xc3\xa4matkailijoita. Temppeliaukion kirkkoon on ollut kolmen euron suuruinen p\xc3\xa4\xc3\xa4symaksu vuodesta 2017 alkaen, ja vuonna 2018 turistit toivat seurakunnalle 1 643 000 euron p\xc3\xa4\xc3\xa4sylipputulot._NEWLINE_Ainoana kohteena Suomesta Temppeliaukion kirkko (nimell\xc3\xa4 Taivallahden kirkko) on p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt mukaan italialaiseen teossarjaan I Cento Monumenti (suom. Maailman n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyydet, WSOY 1980). Teoksen mukaan Temppeliaukion kirkossa j\xc3\xa4rki ja rationaalisuus loivat ihanteellisen paikan niille "mystisille ilmi\xc3\xb6ille, jotka pakenevat rationaalisia selityksi\xc3\xa4, jossa kaikkein moderneimmat ja kaikkein primitiivisimm\xc3\xa4t materiaalit yhdess\xc3\xa4 muodostivat uuden ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n: syntyi rukoilemista varten tarkoitettu paikka, joka on t\xc3\xa4ysin suojainen \xe2\x80\x93\xe2\x80\x93, tulvillaan valoa, kaunis ja l\xc3\xa4pikotaisin \xe2\x80\x99rationaalinen\xe2\x80\x99"._NEWLINE_Temppeliaukion kirkko suojeltiin 2004. Suojeluesityksess\xc3\xa4 Museovirasto toteaa muun muassa: "Temppeliaukion kirkko on omaleimainen, vahvasti suomalaiseksi hengentuotteeksi assosioitu rakennus, joka asettuu orgaanisesti tiiviiseen punatiilisten t\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6l\xc3\xa4isasuinkortteleiden ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4\xc3\xa4n aukioon. Graniitti kirkon n\xc3\xa4kyvimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 materiaalina luo sek\xc3\xa4 luonnonmukaisen ett\xc3\xa4 pysyv\xc3\xa4n vaikutelman, jota kuparikatto, yl\xc3\xa4lasinauha ja betoninen sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynti t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4v\xc3\xa4t"._NEWLINE_Kirkko oli peruskorjauksen vuoksi suljettuna loppuvuodesta 2010 kes\xc3\xa4kuulle 2011, ja senkin j\xc3\xa4lkeen remontti jatkui, vaikka matkailijat p\xc3\xa4\xc3\xa4stettiin sis\xc3\xa4\xc3\xa4n jo kes\xc3\xa4n aikana. Kirkossa uusittiin ilmastointi, l\xc3\xa4mmitysj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 ja \xc3\xa4\xc3\xa4nentoistoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Penkkien puuosat kunnostettiin, ja verhoiluksi tuli sinisen sijasta fuksianpunainen kangas. Entisest\xc3\xa4 kirkkoherranviraston huoneesta tehtiin morsiushuone, sill\xc3\xa4 kirkko on suosittu vihkikirkko. Morsiushuoneessa on Wetterhoffin kotiteollisuusopistossa kudottu Tellervo Str\xc3\xb6mmerin suunnittelema vihkiryijy._NEWLINE_Matkailijoiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4t linja-autot ovat joutuneet lokakuusta 2011 l\xc3\xa4htien pys\xc3\xa4k\xc3\xb6im\xc3\xa4\xc3\xa4n 400 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Etel\xc3\xa4iselle Rautatiekadulle. Kirkon luokse ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 vuosia jatkuneiden valitusten vuoksi saa pys\xc3\xa4k\xc3\xb6id\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTerroriteon ep\xc3\xa4ily\n_START_PARAGRAPH_\nKeskusrikospoliisi ep\xc3\xa4ili kes\xc3\xa4kuussa 2017, ett\xc3\xa4 kirkkoon on suunnitteilla terrori-isku. N\xc3\xa4kyv\xc3\xa4t tapahtumat saivat alkunsa, kun kirkon alueella oli sunnuntaina 18. kes\xc3\xa4kuuta 2017 poliisioperaatio rikoksesta ep\xc3\xa4illyn henkil\xc3\xb6n tavoittamiseksi, mutta t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ei tavoitettu.  Poliisi ei tuolloin paljastanut operaation tarkempaa syyt\xc3\xa4. Maanantaina paikalle tuotiin betoniesteit\xc3\xa4, jotka T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n kirkkoherran Auvo Naukkarisen mukaan j\xc3\xa4rjestettiin paikalle T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n seurakunnan, Helsingin kaupungin ja poliisin toimesta. Suojelupoliisi oli nostanut yleist\xc3\xa4 terrorismin uhka-arviota Suomessa viikko ennen tapahtumia, mutta nostolla ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ollut yhteytt\xc3\xa4 viikonloppuna poliisin saamaan vihjeeseen terrori-iskusta.'