b'\n_START_ARTICLE_\nJohan Jacob Ahrenberg\n_START_SECTION_\nArkkitehti\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4yty\xc3\xa4\xc3\xa4n Viipurin Alkeisoppikoulun Ahrenberg tuli ylioppilaaksi 1866 ja valmistui arkkitehdiksi Tukholman taideakatemiasta 1875. H\xc3\xa4n teki opintomatkoja useisiin Euroopan maihin, Pohjois-Afrikkaan ja V\xc3\xa4h\xc3\xa4\xc3\xa4n-Aasiaan. _NEWLINE_Ahrenberg oli arkkitehtuurissa konservatiivi ja kannatti C. L. Engelin klassismia ja siihen perustuvaa uusrenessanssia. H\xc3\xa4n oli vanhan koulun tyyliarkkitehti, joka vaikka ajoikin arkkitehtuuriin suomalaista tyyli\xc3\xa4, suhtautui ep\xc3\xa4luuloisesti 1900-luvun alussa tapahtuneen suuren tyylinuudistuksen saavutuksiin ja arvosteli ankarasti nuorten arkkitehtien uutta kansallisromanttista tyyli\xc3\xa4. Ahrenberg toimi vuodesta 1877 Yleisten rakennusten ylihallituksen ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen\xc3\xa4 arkkitehtina, 1884 kolmantena arkkitehtina, 1885 toisena arkkitehtina, 1886 ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 arkkitehtina sek\xc3\xa4 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4ninarkkitehtina Oulussa 1884\xe2\x80\x931885 ja Viipurissa 1885\xe2\x80\x931886. Yliarkkitehdiksi h\xc3\xa4net nimitettiin vuonna 1910. H\xc3\xa4n edusti valtionhallinnossa vakaata klassista akateemista perinnett\xc3\xa4._NEWLINE_Ahrenberg suunnitteli 1800-luvun loppupuolella muun muassa Turun ja Kajaanin linnojen restauroinnin, mutta suunnitelmat j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t vain luonnoksiksi eik\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 toteutettu.\n_START_SECTION_\nMuu julkinen toiminta\n_START_PARAGRAPH_\nJac. Ahrenberg toimi taideyhdistyksiss\xc3\xa4, luennoi taiteesta ja taideteollisuudesta ja oli ahkera kriitikko kirjoittaen kirjallisuus- ja kuvataidekritiikki\xc3\xa4 lehtiin Helsingfors Dagblad, Nya Pressen, Hufvudstadsbladet, Finsk Tidskrift, Dagligt Allehanda ja Teknikern. H\xc3\xa4n opetti piirustusta ja taidehistoriaa Polyteknillisess\xc3\xa4 opistossa. H\xc3\xa4n toimi Suomen Taideteollisuusyhdistyksess\xc3\xa4 ja oli perustamassa Suomen K\xc3\xa4sity\xc3\xb6n Yst\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Ahrenberg oli ker\xc3\xa4nnyt kansank\xc3\xa4sit\xc3\xb6it\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Suomesta ja julkaisi kokoamastaan aineistosta vuosina 1878\xe2\x80\x931882 kahdeksan vihkosta suomalaista ornamentiikkaa._NEWLINE_H\xc3\xa4n toimi Arabian taiteellisena neuvonantajana ja suunnitteli sisustuksia, huonekaluja ja esineit\xc3\xa4 taideteollisuutta varten. Ahrenberg suunnitteli useita Suomen taideteollisuutta esittelevi\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelyit\xc3\xa4 Suomessa ja ulkomailla. H\xc3\xa4n toimi  Suomen n\xc3\xa4yttelykomitean johtajana Pariisin maailmann\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 1878 ja  vuoden 1882 Moskovan n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli Suomen osaston p\xc3\xa4\xc3\xa4arkkitehtina._NEWLINE_Ahrenberg  tunnetaan my\xc3\xb6s rakennustaiteen historiasta ja teoriasta kirjoittaneena henkil\xc3\xb6n\xc3\xa4. Tutkimusty\xc3\xb6st\xc3\xa4 h\xc3\xa4net palkittiin Pietarin taideakatemian hopeamitalilla vuonna 1885.\n_START_SECTION_\nKuvataiteilija\n_START_PARAGRAPH_\nAhrenberg debytoi vuonna 1876 sek\xc3\xa4 osallistui Suomen Taiteilijain n\xc3\xa4yttelyyn 1894. H\xc3\xa4nen teoksiaan oli esill\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Pariisin salongeissa. H\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin ensimm\xc3\xa4inen palkinto dukaattikilpailussa 1877, kunniapalkinto Suomen Taideyhdistyksen n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 1885.\n_START_SECTION_\nKirjailija\n_START_PARAGRAPH_\nAhrenberg toimitti vuonna 1872 ilmestyneen yhdeks\xc3\xa4nosaisen, kuvitetun sarjan suomalaisesta ornamentiikasta. H\xc3\xa4n kirjoitti my\xc3\xb6s Turun linnan entis\xc3\xb6innin historiasta (Ur \xc3\x85bo slotts byggnadshistoria 1901.)_NEWLINE_Kirjailijana Ahrenbergiss\xc3\xa4 yhdistyi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4, vaikkakin hieman ep\xc3\xa4tasainen kertova lahjakkuus ja suuri tuottavuus. H\xc3\xa4nen kaunokirjallinen tuotantonsa k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 matka- ett\xc3\xa4 kansanel\xc3\xa4m\xc3\xa4n kuvauksia ja romaaneja._NEWLINE_Kaunokirjallisessa tuotannossaan Ahrenberg pyrki luomaan ehe\xc3\xa4\xc3\xa4 kuvaa suomalaisen yhteiskunnan historiasta, muun muassa her\xc3\xa4nn\xc3\xa4isten (Hihuliter, 1889) ja sahateollisuuden nousukkaiden (Stockjunkaren, 1892) kautta. Esseistin\xc3\xa4 h\xc3\xa4n loi pikakuvia aikalaisistaan (M\xc3\xa4nniskor som jag k\xc3\xa4nt, 1904\xe2\x80\x931914). Viipurilaisen Ahrenbergin aiheet liittyv\xc3\xa4t Karjalaan, sek\xc3\xa4 Suomen ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n suhteiden analyysiin. H\xc3\xa4nen kirjalliseen tuotantoonsa ja aihevalintoihinsa vaikuttivat Topelius ja Runeberg.'