b'\n_START_ARTICLE_\nKev\xc3\xa4tsyyl\xc3\xa4juuri\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nKaksi- tai monivuotinen kev\xc3\xa4tsyyl\xc3\xa4juuri kasvaa 20\xe2\x80\x93100 cm korkeaksi. Kasvi on nystykarvainen ja sen lehdet ovat vastakkain. Lehtilapa on leve\xc3\xa4npuikea, laidaltaan kerrannaissahainen ja tyvi herttamainen tai tylpp\xc3\xa4. Kukinto on lehtihankainen, terttumainen viuhkosto. Kaksineuvoiset kukat ovat kooltaan pieni\xc3\xa4. Kukan verhi\xc3\xb6 on viisiliuskainen ja s\xc3\xa4teitt\xc3\xa4inen. Keltainen teri\xc3\xb6 on 6\xe2\x80\x938 mm pitk\xc3\xa4, vastakohtainen, lyhyttorvinen ja v\xc3\xa4lj\xc3\xa4. Teri\xc3\xb6n laide on usein kaksihuulinen. Suomessa kev\xc3\xa4tsyyl\xc3\xa4juuri kukkii toukokuussa. Kota on laitaluomainen.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nKev\xc3\xa4tsyyl\xc3\xa4juuri on alkujaan kotoisin Etel\xc3\xa4- ja Keski-Euroopasta._NEWLINE_Suomessa lajia tavataan villiintyneen\xc3\xa4 etel\xc3\xa4rannikolla Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa. Uudellamaalla lajia tavataan harvinaisena mutta vakiintuneena uustulokkaana, muualla laji on satunnainen.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa kev\xc3\xa4tsyyl\xc3\xa4juurta tavataan toisinaan luonnossa viljelyj\xc3\xa4\xc3\xa4nteen\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKev\xc3\xa4tsyyl\xc3\xa4juurta k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n puutarhoissa koristekasvina.'