b'\n_START_ARTICLE_\nLaukkuj\xc3\xa4rvi (Jukkasj\xc3\xa4rvi)\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi on noin 5,2 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, 1,3 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 ja sen pinta-ala on 390 hehtaaria eli 3,90 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvi ja sen laakso sijaitsee Skandien vuoriketjun reuna-alueella, miss\xc3\xa4 korkeiden tunturien v\xc3\xa4liset laaksot levitt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t alavimmille ja soistuneille alueille. Laakso, johon j\xc3\xa4rvi on muodostunut, on syntynyt viime j\xc3\xa4\xc3\xa4kaudella U-laaksoksi. U-laaksot muotoutuvat, kun virtaava vuoristoj\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 uurtaa ja kuluttaa laakson kalliopohjaa voimakkaammin kuin sen reunoja py\xc3\xb6rist\xc3\xa4en laakson profiilin py\xc3\xb6re\xc3\xa4ksi. Ylemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 laaksossa sijaitseva Paittasj\xc3\xa4rvi on kahden laakson yhtym\xc3\xa4kohdassa. J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 12,6 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja sen rannat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa soistunutta mets\xc3\xa4maata. J\xc3\xa4rvi on harvaan asutulla haja-asutusalueella. Lounaisrannassa sijaitsee muutaman talon Paittasluspa ja pohjoisrannalla hieman suurempi Alalahden kyl\xc3\xa4. Alalhdesta it\xc3\xa4\xc3\xa4n on viel\xc3\xa4 samankokoinen Kylvimaa ja sit\xc3\xa4 alavirtaan p\xc3\xa4in luusuassa on Laukkuluspa. Pohjoisrannan asutus sijaitsee Kiirunasta Nikkaluotkaan menev\xc3\xa4n tien 870 varressa. Kiirunan ja J\xc3\xa4llivaaran v\xc3\xa4linen kuntaraja kulkee j\xc3\xa4rven keskilinjaa pitkin.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven valuma-alueen pinta-ala on 1\xc2\xa0200 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Suurin osa j\xc3\xa4rveen tulevasta vedest\xc3\xa4 tulee Paittasj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4, joten j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 voi luonehtia l\xc3\xa4pivirtausj\xc3\xa4rveksi. Laukkuj\xc3\xa4rven omalla l\xc3\xa4hialueella sijaitsee vain muutamia tuntureilta alas juokevia puroja. Etel\xc3\xa4rantaan laskee j\xc3\xa4rvien Unna R\xc3\xa1dega\xc4\x93n ja Stuor R\xc3\xa1dekin yhteinen laskuoja R\xc3\xa1dekjohka, joka tulee esiin 1\xc2\xa0014 metri\xc3\xa4 korkean Biedjas\xc4\x8dohkkan takaa. Pohjoisrannan puroista suurin on A\xc5\x8basjohka, joka laskee Jolligaksen ja Duoma\xc4\x8dohkatin rinteilta alas. Laukkuj\xc3\xa4rvi laskee Kalixjoen j\xc3\xa4rviketjussa seuraavana tulevaan Holmaj\xc3\xa4rveen. J\xc3\xa4rvet kuuluvat Kalixjoen vesist\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4uomaan. J\xc3\xa4rven luusuan keskivirtaama (MQ) on 25,8 m\xc2\xb3/s ja keskiylivirtaama (MHQ) 160 m\xc2\xb3/s. My\xc3\xb6s keskialivirtaama (MLQ) on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritetty 2,6 m\xc2\xb3/s. Kun Paittasj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 tulee kesivirtaamana 23,9 m\xc2\xb3/s, ei j\xc3\xa4rven omalta l\xc3\xa4hialueelta tule kuin 1,9 m\xc2\xb3/s tulovirtaama.'