b'\n_START_ARTICLE_\nE. Y. Pehkonen\n_START_SECTION_\nHenkil\xc3\xb6tiedot\n_START_PARAGRAPH_\nPehkosen vanhemmat olivat maanviljelij\xc3\xa4 Juho Pehkonen ja Maria Kaakinen. Vuonna 1911 h\xc3\xa4n avioitui Saimi Kosken (9.10.1881 Kuopio \xe2\x80\x93 12.3.1949 Oulu) kanssa. Pehkonen suoritti ylioppilastutkinnon 1902 Oulun lyseosta, keskeytyneiden yliopisto-opintojen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n opiskeli Mustialan maanviljelysopistossa agronomiksi 1905, ennen korkeimman maataloudellisen opetuksen siirtymist\xc3\xa4 Helsingin yliopistoon. Henkil\xc3\xb6kohtaisesti raskas isku oli ainoan lapsen, diplomi-insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri, paperitehtaan insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri ja reservin luutnantti Ossi Pehkosen (s. 1912) kaatuminen talvisodassa 1940. Asevelvollisuutensa 1932\xe2\x80\x931933 suorittanut Ossi Pehkonen kuoli 1./JR19:n komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 9. maaliskuuta 1940 Terenttil\xc3\xa4ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAmmatillinen ja poliittinen toiminta ennen maaherrakautta\n_START_PARAGRAPH_\nOpintojensa j\xc3\xa4lkeen Pehkonen toimi Peltosalmen maanviljelyskoulun opettajana Iisalmessa 1905\xe2\x80\x931907 ja Kuopion maanviljelysseuran sihteerin\xc3\xa4 ja konsulenttina 1907\xe2\x80\x931918. Suomen maatalousseurojen keskusliiton sihteeri v. 1917. Opintomatkat Skandinaviaan h\xc3\xa4n oli suorittanut vuosina 1913 ja 1914. Eduskuntaan h\xc3\xa4net valittiin 1914 ja 1917 |maalaisliiton listalla Kuopion l\xc3\xa4\xc3\xa4nin l\xc3\xa4ntisest\xc3\xa4 vaalipiirist\xc3\xa4. H\xc3\xa4n toimi Svinhufvudin itsen\xc3\xa4isyyssenaatissa maataloustoimituskunnan apulaisp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 27. marraskuuta 1917 ja edelleen Paasikiven senaatissa 17. elokuuta 1918 asti samassa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Pehkosen samoin kuin maalaisliittolaisen puoluetoverin Ky\xc3\xb6sti Kallion eron syyn\xc3\xa4 Paasikiven senaatista oli kiista valtiomuodosta. Maalaisliittolaiset kannattivat ehdottomasti tasavaltaista valtiomuotoa, kun taas keisarilliseen Saksaan liittoutumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 oikeistopuolueet olivat k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneet kuningasvallan suuntaan. E. Y. Pehkonen toimi viel\xc3\xa4 1920\xe2\x80\x931921 Erichin hallituksessa vuoden verran maatalousministerin\xc3\xa4._NEWLINE_Pehkonen toimi syksyst\xc3\xa4 1918 Jokioisten kartanon hoitokunnan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 ja toimitusjohtajana aina vuoteen 1925. Maataloustuottajien keskusliiton valtuuskunnan puheenjohtajana h\xc3\xa4n toimi 1929\xe2\x88\x921949, Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin talousseuran puheenjohtajana 1926\xe2\x88\x921948 sek\xc3\xa4 Pohjois-Savon meijeriliiton ja Pohjois-Savon hevosliiton sihteerin\xc3\xa4 eri aikoina, Kuopion karjanmyyntiosuuskunnan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 ja puheenjohtajana sek\xc3\xa4 Kuopion kotiteollisuusyhdistyksen sihteerin\xc3\xa4. Pehkonen toimi my\xc3\xb6s Oulun lyseon vanhempainneuvoston puheenjohtajana sek\xc3\xa4 Suomen Punaisen Ristin neuvoston j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 v. 1940._NEWLINE_Pehkonen oli Maataloushallituksen ja sen alaisten laitosten uudelleen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4miskomiteassa 1917\xe2\x80\x931919. Pehkosen keskeisin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 v. 1917 oli valmistella esitys torpparivapautuslaiksi. Lakiesitys tuotiin eduskuntaan v. 1918 alussa eik\xc3\xa4 se enn\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt ratkaiseviin k\xc3\xa4sittelyihin ennen sis\xc3\xa4llissotaa. Sodan j\xc3\xa4lkeen kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1918 lakiesitys lievennettyn\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksyttiin.\n_START_SECTION_\nPehkonen Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin maaherrana\n_START_PARAGRAPH_\nPehkonen valittiin Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin maaherraksi 1925, mit\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4n hoiti 23 vuotta 17. joulukuuta 1948 asti. Toiminta oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 laajassa l\xc3\xa4\xc3\xa4niss\xc3\xa4 johon kuului Lappi vuoteen 1938 saakka. Pehkonen vaikutti maaherrana ollessaan muun muassa Pohjois-Pohjanmaan maakuntaliiton perustamisen hyv\xc3\xa4ksi ja toimi hallituksen puheenjohtajana vuosina 1931\xe2\x80\x931949 liiton perustamisesta l\xc3\xa4htien. Maakunta oli laaja, k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4en vuoteen 1938 saakka my\xc3\xb6s Lapin alueen, jolloin Lapin l\xc3\xa4\xc3\xa4nin perustettiin._NEWLINE_Maaherrakautenaankin Pehkonen oli pariin kertaan ehdokkaana hallituksen muodostajaksi. Maaliskuussa 1937 presidentti Ky\xc3\xb6sti Kallion astuessa virkaansa Pehkonen toimi hallituksen muodostajaehdokkaana. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ei kuitenkaan hyv\xc3\xa4ksytty p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi maalaisliiton ja sosiaalidemokraattien punamultayhteisty\xc3\xb6hallitukseen, vaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi valittiin kompromissina mets\xc3\xa4hallituksen ylijohtaja Aimo Cajander Vuoden 1940 lopulla Pehkonen oli j\xc3\xa4lleen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriehdokkaana, t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa presidentti Rytin esityksest\xc3\xa4. Pehkonen ei kuitenkaan onnistunut muodostamaan hallitusta er\xc3\xa4iden vasemmistolaisten vastustuksen vuoksi. Hallituksen muodosti sittemmin pankinjohtaja Jukka Rangell. Kun edesmenneelle presidentti Kalliolle etsittiin seuraajaa, Pehkosen nimi oli vahvasti esill\xc3\xa4._NEWLINE_Pehkosen merkitt\xc3\xa4vien ansioiden johdosta presidentti Paasikivi my\xc3\xb6nsi h\xc3\xa4nelle joulukuussa 1948 itsen\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Suomessa harvinaisen valtioneuvoksen arvon. Kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Sakari Matinlaurin tekem\xc3\xa4 Pehkosen muistomerkki paljastettiin Limingassa Pehkosen 100-vuotisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 1982.'