b"\n_START_ARTICLE_\nRistisypressi\n_START_SECTION_\nNimet\n_START_PARAGRAPH_\nSuvun tieteellinen nimi Pilgerodendron viittaa saksalaiseen kasvitieteilij\xc3\xa4\xc3\xa4n Robert Pilgeriin. Nimen loppuosa dendron tarkoittaa kreikaksi puuta. Lajin tieteellinen nimi uviferum on latinaa, ja tarkoittaa \xe2\x80\x9dviiniryp\xc3\xa4leit\xc3\xa4 kantavaa\xe2\x80\x9d. Nimen on arveltu viittaavan k\xc3\xa4pyihin, jotka muodostavat oksille hieman ryp\xc3\xa4leterttua muistuttavia rypp\xc3\xa4it\xc3\xa4._NEWLINE_Suomenkielisen nimens\xc3\xa4 mukaisesti ristisypressin lehdet ja k\xc3\xa4pysuomut ovat asettuneet ristikk\xc3\xa4in vastakkaisesti. Lajin kotiseudulla Chiless\xc3\xa4 ja Argentiinassa siit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n espanjankielisi\xc3\xa4 nimityksi\xc3\xa4 cipr\xc3\xa8s de la Guaitecas (suom. Guaitecasin sypressi) ja ten.\n_START_SECTION_\nKuvaus\n_START_PARAGRAPH_\nRistisypressi on ainavihanta ja tavallisesti yksirunkoinen puu. Pysty ja suora runko kasvaa enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 20 metrin korkuiseksi. Sen rinnankorkeusl\xc3\xa4pimitta voi olla enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 1,5 metri\xc3\xa4. Latvus on aluksi usein kapeankin kartiomainen, mutta py\xc3\xb6ristyy vanhoilla puilla. Suuremmat oksat siirottavat vaakatasossa, mutta kohenevat k\xc3\xa4rjist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Pienemm\xc3\xa4t oksanhaarat voivat olla siirottavia tai kohenevia. Tihe\xc3\xa4sti haaroittuneet versot ovat ohutrankaisia, mutta j\xc3\xa4ykki\xc3\xa4. Poikkileikkaukseltaan nelis\xc3\xa4rm\xc3\xa4inen versoranka on limitt\xc3\xa4isten suomulehtien peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4. Rungon aluksi ruskea kuori on kuituista ja hilseilee pitkin\xc3\xa4 ja kapeina liuskoina. Vanhemmiten kuori harmaantuu ja tulee uurteiseksi._NEWLINE_Lehdet ovat ruodittomia ja yleens\xc3\xa4 suomumaisia, mutta siementaimilla on my\xc3\xb6s neulasmaisia varhaislehti\xc3\xa4. Lehtiasento on tavallisesti ristikk\xc3\xa4in vastakkainen, jolloin lehdet asettuvat nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n riviin versorankaan, mutta lehdet voivat toisinaan olla my\xc3\xb6s kolmen kiehkuroissa kuudessa riviss\xc3\xa4. Suomumaisella lehdell\xc3\xa4 on lyhyt johteinen kantaosa sek\xc3\xa4 rangasta erillinen suikea k\xc3\xa4rkiosa, joka on taak\xc3\xa4\xc3\xa4nteinen. Lehden laidat ovat ehyet ja k\xc3\xa4rki tylpp\xc3\xa4. Lehdet ovat yleens\xc3\xa4 2,5\xe2\x80\x936 millimetri\xc3\xa4 pitki\xc3\xa4 ja 1\xe2\x80\x932,2 millimetri\xc3\xa4 leveit\xc3\xa4, mutta vanhempien ja paksumpien p\xc3\xa4\xc3\xa4versojen lehdet voivat olla kaksikin kertaa t\xc3\xa4t\xc3\xa4 suurempia. Verson lehdet ovat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n yksimuotoisia, toisin kuin l\xc3\xa4heisen Libocedrus-suvun puilla yleens\xc3\xa4. Lehden abaksiaalinen tai alapinta on k\xc3\xb6lillinen. Ilmarakoja on ainoastaan lehtien adaksiaalisella tai yl\xc3\xa4pinnalla. Ne muodostavat lehden tummanvihre\xc3\xa4lle pinnalle selv\xc3\xa4sti erottuvia vaaleita ilmarakojuovia._NEWLINE_Ristisypressi on tavallisesti kaksikotinen, toisin kuin l\xc3\xa4heisen Libocedrus-suvun lajit yleens\xc3\xa4. Kukinnot kehittyv\xc3\xa4t yksitt\xc3\xa4in versojen k\xc3\xa4rkiin._NEWLINE_Hedepuun hedekukinto eli hedek\xc3\xa4py koostuu 12\xe2\x80\x9320 hedelehdest\xc3\xa4, jotka ovat asettuneet rangan ymp\xc3\xa4rille ristikk\xc3\xa4in vastakkaisesti. Lieri\xc3\xb6m\xc3\xa4inen hedek\xc3\xa4py on tavallisesti 5\xe2\x80\x9310 millimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 2\xe2\x80\x932,5 millimetri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Hieman kilpim\xc3\xa4isen hedelehden k\xc3\xa4rkiosa voi olla kolmiomainen tai l\xc3\xa4hes vinoneli\xc3\xb6m\xc3\xa4inen. Yksitt\xc3\xa4isell\xc3\xa4 hedelehdell\xc3\xa4 on yleens\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 kahdeksaan, mutta joskus kymmenenkin siitep\xc3\xb6ly\xc3\xa4 tuottavaa pallomaista p\xc3\xb6lylokeroa._NEWLINE_Emipuun emikukinto eli k\xc3\xa4py koostuu nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 k\xc3\xa4pysuomusta, jotka ovat asettuneet rankaan kahteen vastakkaiseen pariin. K\xc3\xa4py on kyps\xc3\xa4n\xc3\xa4 punaruskea, 8\xe2\x80\x9312 millimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 4\xe2\x80\x936 millimetri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Yksitt\xc3\xa4inen yhteenkasvettuneesta emisuomusta ja peitinsuomusta muodostuva k\xc3\xa4pysuomu on muodoltaan soikeahko tai kulmikkaan vastapuikea. K\xc3\xa4pysuomun keskell\xc3\xa4 on peitinsuomun k\xc3\xa4rjest\xc3\xa4 muodostuva piikki. Kahdesta k\xc3\xa4pysuomuparista ainoastaan k\xc3\xa4rjenpuolimmaiset tuottavat siemeni\xc3\xa4. K\xc3\xa4pysuomujen avauduttua k\xc3\xa4vyn rangan k\xc3\xa4rki erottuu k\xc3\xa4rjimm\xc3\xa4isen suomuparin v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 kahdesta kolmeen millimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4n\xc3\xa4 piikkin\xc3\xa4, josta k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nimityst\xc3\xa4 columella. Yksi k\xc3\xa4py tuottaa tavallisesti kolme tai nelj\xc3\xa4 siement\xc3\xa4._NEWLINE_Siemen on muodoltaan hieman kolmiomainen ja v\xc3\xa4ritykselt\xc3\xa4\xc3\xa4n vaalean keltaruskea. Se on tavallisesti noin kolme millimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 1,5\xe2\x80\x932 millimetri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Siemenell\xc3\xa4 on kaksi hyvin erikokoista lenninsiipe\xc3\xa4. Siivist\xc3\xa4 suurempi on kuudesta seitsem\xc3\xa4\xc3\xa4n millimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja noin kolme millimetri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4, kun taas pienempi on pitk\xc3\xa4lti surkastunut kapea kaista siemenen kyljess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nElinkierto\n_START_PARAGRAPH_\nRistisypressi voi el\xc3\xa4\xc3\xa4 satoja vuosia vanhaksi. Laji on erityisesti vanhemmiten hidaskasvuinen ja kannan luontainen uusiutuminen on hidasta. I\xc3\xa4kk\xc3\xa4in tunnettu yksil\xc3\xb6 on ollut noin 880 vuotta vanha. Ristisypressi lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy luonnossa sek\xc3\xa4 siemenist\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 suvuttomasti taivukkaista tai runkovesoista.\n_START_SECTION_\nLuokitus\n_START_PARAGRAPH_\nRistisypressi on sypressikasvien heimon alaheimoon Callitroideae kuuluva havupuulaji. Ristisypressin l\xc3\xa4himpi\xc3\xa4 sukulaisia on suku Libocedrus. Jotkin tutkijat ovatkin sis\xc3\xa4llytt\xc3\xa4neet ristisypressin t\xc3\xa4h\xc3\xa4n sukuun nimell\xc3\xa4 Libocedrus uvifera er\xc3\xa4iden 2000- ja 2010-lukujen molekyylibiologisten tutkimusten perusteella. Etel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 pallonpuoliskolla esiintyv\xc3\xa4\xc3\xa4n alaheimoon Callitroideae kuuluva ristisypressi ei suomenkielisest\xc3\xa4 nimest\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta ole l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 sukua sypresseille (Cupressus), jotka kuuluvat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 pohjoisella pallonpuoliskolla esiintyv\xc3\xa4\xc3\xa4n alaheimoon Cupressoideae.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nRistisypressi\xc3\xa4 esiintyy luonnonvaraisena Etel\xc3\xa4-Amerikan etel\xc3\xa4osan l\xc3\xa4nsirannikolla. Kasvualueet sijaitsevat hajanaisesti Chilen rannikkovuoriston ja Andien rinteill\xc3\xa4 Chilen Ays\xc3\xa9nin, Los Lagosin ja Magallanesin alueilla sek\xc3\xa4 Argentiinan Santa Cruzin maakunnassa. Chilen Magallanesin alueella lajin levinneisyysalue ulottuu etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 leveyspiirille 55\xc2\xb020' S, mik\xc3\xa4 tekee siit\xc3\xa4 maailman etel\xc3\xa4isimm\xc3\xa4n luonnossa esiintyv\xc3\xa4n havupuun.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja ekologia\n_START_PARAGRAPH_\nRistisypressi kasvaa tyypillisesti l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 rannikkoa kanelo- ja etel\xc3\xa4npy\xc3\xb6kkivaltaisissa sademetsiss\xc3\xa4. Syvemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sis\xc3\xa4maassa se kasvaa usein soilla. Lajia esiintyy luonnossa merenpinnantasosta noin tuhannen metrin korkeuteen. Usein luonnossa ristisypressin kanssa esiintyvi\xc3\xa4 puulajeja ovat kanelo (Drimys winteri), patagoniansypressi (Fitzroya cupressoides), prinssinkuusi (Saxegothaea conspicua), etel\xc3\xa4npy\xc3\xb6kkilajit Nothofagus betuloides ja Nothofagus nitida sek\xc3\xa4 hehkupuulaji Metrosideros stipularis.\n_START_SECTION_\nMerkitys ihmiselle\n_START_PARAGRAPH_\nRistisypressin puuainesta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n hyvin lahonkest\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin lajin elinalueilla aiemmin runsaasti puurakentamiseen, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6pylv\xc3\xa4isiin, aitoihin sek\xc3\xa4 veneiden ja huonekalujen valmistukseen, mutta sittemmin harvinaistuneen lajin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on v\xc3\xa4hentynyt.\n_START_SECTION_\nUhat ja suojelu\n_START_PARAGRAPH_\nKansainv\xc3\xa4linen luonnonsuojeluliitto (IUCN) on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyt uhanalaisuusluokituksessaan ristisypressin vaarantuneeksi lajiksi. Suuri osa ristisypressin elinalueiden luontaisista metsist\xc3\xa4 kaadettiin jo siirtomaa-aikana. Lajin nykyist\xc3\xa4 hajanaista luonnonkantaa uhkaavat ensisijaisesti edelleen jatkuvat metsien hakkuut. Lis\xc3\xa4ksi karjan laidunnus ja laidunmaan yll\xc3\xa4pitoon tarkoitettu maan kulotus est\xc3\xa4v\xc3\xa4t uusia taimia kasvamasta takaisin aiemmin hakatuille alueille._NEWLINE_Ristisypressi asetettiin vuonna 1975 CITES-sopimuksen liitteeseen yksi, mik\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4\xc3\xa4 lajin puutavaran kansainv\xc3\xa4lisen kaupan. Pieni osa ristisypressin luonnonkannasta Chiless\xc3\xa4 ja noin kaksi kolmasosaa kannasta Argentiinassa kasvaa suojelluilla alueilla, kuten Chilen Puyehuen ja Torres del Painen kansallispuistoissa sek\xc3\xa4 Argentiinan Nahuel Huapin, Los Glaciaresin ja Los Alercesin kansallispuistoissa."