b"\n_START_ARTICLE_\nAntiikin Kreikan tekniikka\n_START_PARAGRAPH_\nAntiikin Kreikan tekniikka viittaa antiikin aikaisen Kreikan ja sen vaikutuspiiriss\xc3\xa4 olleen hellenistisen maailman tekniikkaan ajanjaksolla alkaen noin 500 eaa. ja sulautuen sitten v\xc3\xa4hitellen antiikin Rooman tekniikkaan.\n_START_SECTION_\nAntiikin Kreikan yhteiskunta ja tekniikka\n_START_PARAGRAPH_\nAntiikin kreikkalaisten suhtautuminen tekniikkaan oli kaksinainen. Tuotannossa ja kaupank\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 tekniikkaa sovellettiin runsaasti. Tunnettuja ovat \xc3\xb6ljyjen ja viinien kuljetukseen kehitetyt amforat ja erityisen taidokkaasti tehty keramiikka. Maanviljelyss\xc3\xa4 otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n rautak\xc3\xa4rjell\xc3\xa4 varustettu aura. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta arvostetuimmat kansalaiset olivat teoreetikoita, joita kiehtoi erilaisten ideoiden, teoreemojen ja matematiikan kehitys. Sen sijaan n\xc3\xa4iden soveltaminen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6n ei heit\xc3\xa4 juurikaan kiehtonut. Syyn\xc3\xa4 oli paljolti kreikkalaisen yhteiskunnan rakenne, jossa tuotantoty\xc3\xb6 kuului orjille. Luonnonfilosofia, jota toisinaan pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n tieteen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4, syntyi Kreikassa vuoden 1000 eaa. tienoilla. Silloin alettiin pohtia matematiikkaa, geometriaa ja tulen ominaisuutta. Aristoteles on t\xc3\xa4st\xc3\xa4 tunnettu, mutta h\xc3\xa4nkin hy\xc3\xb6dynsi Thaleen (600 eaa.) ja muiden esisokraatikkojen aikaisempia ajatuksia. Pythagoraan (582\xe2\x80\x93500 eaa.) koulukunta kehitti geometrian perusteet, joiden j\xc3\xa4lkeen tulivat Eukleideen (noin 300 eaa.) ty\xc3\xb6t. Demokritos (noin 470 eaa.) pohti aineen atomaarista olemusta.\n_START_SECTION_\nHellenistinen ajanjakso\n_START_PARAGRAPH_\nTeknologinen edistys oli nopeimmillaan hellenistisell\xc3\xa4 ajalla. Heron Aleksandrialainen (noin 10\xe2\x80\x9370) kehitti ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 h\xc3\xb6yrykoneita (py\xc3\xb6riv\xc3\xa4n h\xc3\xb6yryturbiinin), nostureita, dioptra-nimisen suorakulman mittalaitteen, puristimia, suihkul\xc3\xa4hteen ja monia muita laitteita. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt tietoja Heronin omissa kirjoituksissa, kuten Pneumatik\xc3\xa1, jossa kuvataan muun muassa urut ja paloruisku. Automatopoietike-teoksessa (suom. 'Automaattinen valmistus') kerrotaan liikkuvista pienoismalleista ja nukeista. Mekhanik\xc3\xa1-teoksessa kuvataan pylpyr\xc3\xb6it\xc3\xa4, taljaj\xc3\xa4rjestelyj\xc3\xa4, vintturia, ruuvia, vipua ja kiilaa. Kreikkalaiset kehittiv\xc3\xa4t jatkuvan sotimisensa my\xc3\xb6t\xc3\xa4 monenlaista sotateknologiaa, joista tunnettu on Arkhimedeen keksim\xc3\xa4 polttopeili. Arkhimedeen koneista tunnetuin on Arkhimedeen ruuvi._NEWLINE_Galenos (130\xe2\x80\x93210) kehitti l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen periaatteet, joita sovellettiin tuhat vuotta. Laskentamenetelmi\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin muun muassa heittokoneiden kaliiberien laskentaa, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaava perustui enemm\xc3\xa4n kokemukseen kuin fysikaalisten suureiden ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4miseen. Vaikka mekaanisten koneiden kehitys edistyi, n\xc3\xa4it\xc3\xa4 ei paljoakaan k\xc3\xa4ytetty ihmisten elintason nostamiseen. Kreikkalaisen tieteen ja tekniikan merkitys my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4lle kehitykselle oli kuitenkin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4, kun teoriat ja taidot siirtyiv\xc3\xa4t roomalaisten kautta Eurooppaan.\n_START_SECTION_\nAleksandrian kirjaston j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4minen\n_START_PARAGRAPH_\nAleksandriaan muodostui tieteen ja tekniikan keskittym\xc3\xa4, kun kuningas Ptolemaios I perusti sinne kirjaston 300-luvulla eaa. Aleksandrian kirjasto yhteyteen perustettiin tiedon luomiselle omistettu laitos Museion. Ptolemaios III m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si kaikki kaupungissa vierailevat luovuttamaan kirjansa kopioitaviksi. Kirjaston ensimm\xc3\xa4inen hoitaja Zenodotos Efesoslainen j\xc3\xa4rjesti kirjat aakkosj\xc3\xa4rjestykseen. Tiedonhallinnan kannalta aakkostaminen oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 keksint\xc3\xb6. Kiinalaisessa kirjoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tiedon j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4minen tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjoitusmerkkien sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4mien vaaka- ja pystyviivojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n mukaan. Zenodotoksen seuraaja Kallimakhos Kyrenel\xc3\xa4inen aloitti kirjaston luetteloinnin ja jakoi kirjoittajat kymmeniin aihepiireihin, joista laadittiin aakkostettu luettelo. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4ynnisti n\xc3\xa4in indeksointimenetelmien kehityksen."