b'\n_START_ARTICLE_\nSyd\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nSyd\xc3\xa4n (lat. cor) on elin, joka pumppaa verta isoon ja pieneen verenkiertoon. Kaikilla kehittyneemmill\xc3\xa4 lajeilla on syd\xc3\xa4n. Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden syd\xc3\xa4n sijaitsee rintaontelossa keuhkojen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 v\xc3\xa4likarsinassa. Ihmisen syd\xc3\xa4n on hiukan kallellaan vasemmalle ja sen massasta suurin osa on kehon vasemmalla puolella. Aikuisen ihmisen syd\xc3\xa4n painaa noin 250\xe2\x80\x93350 g, mutta hyv\xc3\xa4kuntoisen urheilijan syd\xc3\xa4n voi painaa enemm\xc3\xa4nkin.\n_START_SECTION_\nSyd\xc3\xa4men rakenne\n_START_PARAGRAPH_\nSyd\xc3\xa4n on lihassein\xc3\xa4inen ontto elin. Sen uloin kerros on syd\xc3\xa4nlihasta ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4 kaksilehtinen sidekudospussi eli perikardium eli syd\xc3\xa4npussi. Syd\xc3\xa4npussin sisempi lehti on kiinni lihaskudoksessa eli myokardiumissa ja ulompi lehti ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iviss\xc3\xa4 kudoksissa. Perikardiumin lehdet vaihtuvat toisikseen suurten verisuonten tyvess\xc3\xa4. Ulompaa lehte\xc3\xa4 kutsutaan parietaaliseksi lehdeksi (lat. lamina parietalis pericardii) ja sisemp\xc3\xa4\xc3\xa4 lehte\xc3\xa4 viskeraaliseksi lehdeksi eli epikardiumiksi (lat. lamina visceralis,epicardium). Ulompaa lehte\xc3\xa4 vahvistaa sidekudoskerros, jonka tarkoituksena on rajoittaa syd\xc3\xa4men kokoa ja est\xc3\xa4\xc3\xa4 syd\xc3\xa4nlihassyiden liiallinen venyminen. Syd\xc3\xa4npussin lehtien v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4 syd\xc3\xa4npussiontelo, joka on kapea liukastavan nesteen t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 ontelo. Sen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 on pienent\xc3\xa4\xc3\xa4 kitkaa syd\xc3\xa4men toimiessa. Syd\xc3\xa4nlihasta verhoaa sis\xc3\xa4puolelta syd\xc3\xa4men sis\xc3\xa4kalvo eli endokardium, joka muodostuu sidekudoksesta ja levyepiteelist\xc3\xa4. Se on suoraan kosketuksissa veren kanssa. Syd\xc3\xa4men l\xc3\xa4p\xc3\xa4t ovat endokardiumin poimuja. Juuri t\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 endokardiumin tulehdus voi levit\xc3\xa4 my\xc3\xb6s syd\xc3\xa4men l\xc3\xa4ppiin mahdollisesti aiheuttaen l\xc3\xa4pp\xc3\xa4vikoja._NEWLINE_Syd\xc3\xa4n on jakautunut nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n onteloon; oikeaan ja vasempaan eteiseen sek\xc3\xa4 oikeaan ja vasempaan kammioon. Syd\xc3\xa4meen tullessaan veri saapuu aina ensin eteiseen, josta se kulkeutuu l\xc3\xa4ppien ohi saman puolen kammioon ja sielt\xc3\xa4 edelleen takaisin verenkiertoon. Veri tulee syd\xc3\xa4meen aina laskimoita eli veenoja pitkin ja l\xc3\xa4htee valtimoita eli arterioita pitkin. Eteisen vaikutus pumppausty\xc3\xb6skentelyss\xc3\xa4 on melko pieni, sill\xc3\xa4 normaalioloissa veri valuu suoraan suonista kammioon pys\xc3\xa4htym\xc3\xa4tt\xc3\xa4 juurikaan eteisess\xc3\xa4. Vain rasituksessa eteisten pumppaustoiminnalla on merkityst\xc3\xa4._NEWLINE_Syd\xc3\xa4mess\xc3\xa4 on nelj\xc3\xa4 l\xc3\xa4pp\xc3\xa4\xc3\xa4, joista kaksi on eteisten ja kammioiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 (eteis-kammiol\xc3\xa4p\xc3\xa4t) sek\xc3\xa4 kaksi kammioiden ja valtimoiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 (kammio-valtimol\xc3\xa4p\xc3\xa4t). Eteis-kammiol\xc3\xa4ppi\xc3\xa4 kutsutaan my\xc3\xb6s purjel\xc3\xa4piksi, koska niiden liuskat ovat leveit\xc3\xa4 purjeita. L\xc3\xa4ppien vapaisiin reunoihin kiinnittyneet j\xc3\xa4nnerihmat ovat kiinni kammioiden sis\xc3\xa4sein\xc3\xa4mien nystylihaksissa, jotka supistuvat samalla kun kammiolihakset supistuvat est\xc3\xa4en l\xc3\xa4ppi\xc3\xa4 kier\xc3\xa4ht\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 nurin. Oikea eteis-kammiol\xc3\xa4pp\xc3\xa4 (trikuspidaalil\xc3\xa4pp\xc3\xa4 eli kolmiliuskal\xc3\xa4pp\xc3\xa4) on kolmiliuskainen, vasen eteis-kammiol\xc3\xa4pp\xc3\xa4 (bikuspidaalil\xc3\xa4pp\xc3\xa4 eli mitraalil\xc3\xa4pp\xc3\xa4 eli hiippal\xc3\xa4pp\xc3\xa4) on kaksiliuskainen. Kammio-valtimol\xc3\xa4p\xc3\xa4t ovat taskul\xc3\xa4ppi\xc3\xa4 ja ne kiinnittyv\xc3\xa4t aivan valtimoiden tyveen. Ne muodostuvat kolmesta taskua muistuttavasta puolikuun muotoisesta liuskasta. L\xc3\xa4p\xc3\xa4t sallivat veren virtauksen kammioista valtimoihin, mutta kun paine laskee kammioissa liian alhaiseksi ja veri alkaa virrata takaisinp\xc3\xa4in l\xc3\xa4p\xc3\xa4t sulkeutuvat. Aortan tyveen liittyv\xc3\xa4 l\xc3\xa4pp\xc3\xa4 on aorttal\xc3\xa4pp\xc3\xa4. Keuhkovaltimorungon tyveen liittyv\xc3\xa4 l\xc3\xa4pp\xc3\xa4 on keuhkovaltimol\xc3\xa4pp\xc3\xa4. Kaikkien syd\xc3\xa4nl\xc3\xa4ppien toiminta on passiivista. L\xc3\xa4ppien tarkoitus on huolehtia siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 veri etenee syd\xc3\xa4mess\xc3\xa4 oikeaan suuntaan._NEWLINE_V\xc3\xa4h\xc3\xa4happinen veri saapuu kudoksista oikealle puolelle syd\xc3\xa4nt\xc3\xa4, josta syd\xc3\xa4n pumppaa sen keuhkoihin. Runsashappinen veri palaa keuhkoista vasemmalle puolelle, josta se puolestaan pumppautuu ymp\xc3\xa4ri kehoa._NEWLINE_Syd\xc3\xa4men sein\xc3\xa4m\xc3\xa4t koostuvat syd\xc3\xa4nlihassoluista, joilla on kuitenkin suora yhteys toisiinsa solujen p\xc3\xa4iss\xc3\xa4 olevien yhdyslevyjen kautta. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 levyiss\xc3\xa4 olevien aukkoliitosten kautta ionit p\xc3\xa4\xc3\xa4sev\xc3\xa4t suoraan solusta toiseen kuten my\xc3\xb6s depolarisaatio, joten s\xc3\xa4hk\xc3\xb6impulssit kulkevat nopeammin koko syd\xc3\xa4nlihakseen. Kammioiden ja eteisten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oleva sidekudoslevy est\xc3\xa4\xc3\xa4 kuitenkin impulssien kulkua. Sidekudoslevyn l\xc3\xa4pi s\xc3\xa4hk\xc3\xb6impulssit p\xc3\xa4\xc3\xa4sev\xc3\xa4t vain erityist\xc3\xa4 impulssinjohtoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 pitkin._NEWLINE_Syd\xc3\xa4men sein\xc3\xa4mien paksuus riippuu siit\xc3\xa4, kuinka suureksi paine kyseisess\xc3\xa4 kohdassa syd\xc3\xa4nt\xc3\xa4 nousee. Eteisen sein\xc3\xa4m\xc3\xa4t ovat ohuemmat kuin kammioiden, ja vajaatoimintaisen syd\xc3\xa4men kammion sein\xc3\xa4m\xc3\xa4 voi olla huomattavan paksu. Syd\xc3\xa4men sein\xc3\xa4m\xc3\xa4 on paksuimmillaan vasemman kammion kohdalla, koska ison verenkierron valtimoverenpaine on suurempi kuin pienen verenkierron._NEWLINE_Syd\xc3\xa4nlihaksen hapensaannista vastaa syd\xc3\xa4men oma, erillinen verenkiertosysteemi: kolme sepelvaltimoa (koronaarivaltimoa) haaroineen (kaksi vasenta ja yksi oikea). N\xc3\xa4iden alkup\xc3\xa4\xc3\xa4 on kehon suurimman valtimon aortan tyvess\xc3\xa4. Sepelvaltimosuonien sein\xc3\xa4mien rakenne on tiiviimpi kuin kehon muiden verisuonten yleens\xc3\xa4 ja siksi niihin saattaa herk\xc3\xa4sti muodostua ateroomaplakkia eli tukoksia synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dkalkkeumaa\xe2\x80\x9d. Esimerkiksi verenkierrossa olevat rasva-aineet (lipidit) eiv\xc3\xa4t pysty tunkeutumaan sepelvaltimosuonien sein\xc3\xa4m\xc3\xa4solukon l\xc3\xa4pi toisin kuin muualla verenkierrossa.\n_START_SECTION_\nSyd\xc3\xa4men toimintakierto\n_START_PARAGRAPH_\nSyd\xc3\xa4men toimintakierto perustuu paine-eroihin, jotka johtuvat kammioiden supistumisesta ja laajenemisesta, sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4ppiin, jotka est\xc3\xa4v\xc3\xa4t veren kulkeutumisen v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n suuntaan. Eteisten ja niihin laskevien laskimoiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ei kuitenkaan ole l\xc3\xa4ppi\xc3\xa4. Niit\xc3\xa4 ei tarvita, koska paine eteisiss\xc3\xa4 on aina melko pieni ja eteisten supistuminen pienent\xc3\xa4\xc3\xa4 hieman laskimoiden tuloaukkoja. N\xc3\xa4in verta p\xc3\xa4\xc3\xa4see virtaamaan vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n takaisin laskimoihin. Kun veri saapuu eteiseen, eteis-kammiol\xc3\xa4pp\xc3\xa4 ei aukea ennen kuin kammion lihakset rentoutuvat ja kammio laajenee. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in my\xc3\xb6s siell\xc3\xa4 oleva paine laskee eteisten painetta pienemm\xc3\xa4ksi, ja veri virtaa eteisest\xc3\xa4 kammioon kunnes siell\xc3\xa4 on eteist\xc3\xa4 vastaava paine. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa alkaa yleens\xc3\xa4 kammioiden supistus, joka nostaa kammion paineen eteisen painetta suuremmaksi. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in eteis-kammiol\xc3\xa4p\xc3\xa4t painuvat kiinni eteisiin pyrkiv\xc3\xa4n veren painaessa ne kiinni. Kammion paine nousee kammion sein\xc3\xa4m\xc3\xa4n lihasten supistuessa kunnes kammion paine tulee suuremmaksi kuin aortan tai keuhkovaltimorungon, jolloin kammio-valtimol\xc3\xa4pp\xc3\xa4 avautuu. Kun kammio on tyhj\xc3\xa4, sen paine on pienempi kuin valtimon paine, jolloin takaisin kammioon pyrkiv\xc3\xa4 veri ty\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 kammio-valtimol\xc3\xa4p\xc3\xa4n kiinni._NEWLINE_Veren virratessa eteisest\xc3\xa4 kammioon syd\xc3\xa4nlihakset rentoutuvat hetkellisesti sekunnin muutaman kymmenesosan ajan. Vaikka se ei tunnu paljolta, syd\xc3\xa4n ehtii lev\xc3\xa4t\xc3\xa4 vuorokauden aikana noin nelj\xc3\xa4 tuntia. Liiallinen stressi lis\xc3\xa4\xc3\xa4 syd\xc3\xa4men ly\xc3\xb6ntitiheytt\xc3\xa4, jolloin lep\xc3\xa4\xc3\xa4miseen j\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n aikaa ja syd\xc3\xa4n altistuu vaurioille.\n_START_SECTION_\nSyd\xc3\xa4nviat ja -sairaudet\n_START_PARAGRAPH_\nSyd\xc3\xa4mess\xc3\xa4 voi esiinty\xc3\xa4 synnynn\xc3\xa4isi\xc3\xa4 vikoja. Osa vioista on harmittomia, mutta useat viat vaativat hoitoa, tyypillisesti korjausleikkausta. Tyypillisi\xc3\xa4 synnynn\xc3\xa4isi\xc3\xa4 syd\xc3\xa4nvikoja ovat valtasuonten transpositio, keuhkovaltimon ahtauma, Fallot\xe2\x80\x99n tetralogia, kammioiden v\xc3\xa4lisein\xc3\xa4n aukko, eteisten v\xc3\xa4lisein\xc3\xa4n aukko, avoin valtimotiehyt ja aortan koarktaatio._NEWLINE_Ei-synnynn\xc3\xa4isi\xc3\xa4 syd\xc3\xa4nsairauksia ovat esimerkiksi syd\xc3\xa4ninfarkti, sepelvaltimotauti, kardiomyopatia,  l\xc3\xa4pp\xc3\xa4viat, syd\xc3\xa4nlihastulehdus, rytmih\xc3\xa4iri\xc3\xb6, syd\xc3\xa4men vajaatoiminta ja syd\xc3\xa4men patologinen hypertrofia. _NEWLINE_Syd\xc3\xa4meen voi my\xc3\xb6s ilmaantua kasvaimia, jotka yleens\xc3\xa4 ovat hyv\xc3\xa4nlaatuisia. Syd\xc3\xa4nsy\xc3\xb6p\xc3\xa4 on \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen harvinainen sairaus. Muu sy\xc3\xb6p\xc3\xa4tauti, kuten lymfooma, melanooma tai sarkooma voi my\xc3\xb6s levit\xc3\xa4 syd\xc3\xa4meen.\n_START_SECTION_\nKeinosyd\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nYhdysvaltain terveysviranomainen, FDA, antoi luvan mekaanisen keino\xc2\xadsyd\xc3\xa4men myyntiin vuonna 2006. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n niiden potilaiden hoitamiseen, joille ei ole muuta hoitoa.'