b"\n_START_ARTICLE_\nSrivijaya\n_START_SECTION_\nSynty ja valtiollinen rakenne\n_START_PARAGRAPH_\nSrivijayan katsotaan syntyneen 600-luvulla, koska ensimm\xc3\xa4iset laajemmat maininnat Srivijayasta l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t kiinalaisten kronikoista vuodelta 670.  Srivijaya lienee todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti perustettu joskus 500-luvulla. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 tukee se, ett\xc3\xa4 kiinalaisen I-Tsingin vieraillessa Srivijayassa 600-luvun lopulla kuningaskunnan kulttuurin oli jo kehittynyt pitk\xc3\xa4lle. Lis\xc3\xa4ksi Srivijayaa oli edelt\xc3\xa4nyt Kantolin kuningaskunta. Kiinalaiset Ming-dynastian (1368-1644) aikaiset kronikat kertovat, ett\xc3\xa4 San-fo-t'si, jonka entinen nimi oli Kantoli, l\xc3\xa4hetti 454-464  ensimm\xc3\xa4iset l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Kiinaan. 502-549 l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4it\xc3\xa4 ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti ja 960-1279 s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti ja keskeytyksett\xc3\xa4. Kronikat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan kerro, miss\xc3\xa4 vaiheessa Kantolista on tullut Srivijaya._NEWLINE_Srivijayan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki oli Palembangin satamakaupunki Etel\xc3\xa4-Sumatralla. Luonteeltaan Srivijayan kuningaskunta oli ennemminkin satamakaupunkien liitto, jota Palembang hallitsi, eik\xc3\xa4 niink\xc3\xa4\xc3\xa4n yksi yhten\xc3\xa4inen valtakunta. Srivijaya k\xc3\xa4ytti sek\xc3\xa4 diplomatiaa ett\xc3\xa4 valloituksia vaikutusvaltansa kasvattamiseen mutta ei kuitenkaan h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4nyt valloittamiaan kuningaskuntia vaan k\xc3\xa4ytti niit\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dynsi niit\xc3\xa4 kaupank\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4._NEWLINE_Palembang oli kuningaskunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki, mutta ilmeisesti valtakeskuksena tai p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkina on aina v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ollut my\xc3\xb6s Jambi Palembangista pohjoiseen. Arabialaisten, intialaisten ja kiinalaisten l\xc3\xa4hteiden mukaan Srivijayalla olisi ollut my\xc3\xb6s p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki tai jonkinlainen valtakeskus pohjoisessa Malakan niemimaalla. Joidenkin mielest\xc3\xa4 se olisi ollut Kedah (tai Kataha) nykyisen Malesian Kedah-provinssissa ja toisten mielest\xc3\xa4 taas Chaiya nykyisess\xc3\xa4 Surat Thanin provinssissa Thaimaan etel\xc3\xa4osassa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n600-luvulta per\xc3\xa4isin olevassa kiinalaisessa kronikassa kerrotaan Sumatralla olleen kaksi kuningaskuntaa, Jambi ja Palembang, ja Jaavalla kolme._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iset varmat merkinn\xc3\xa4t Srivijayasta ovat maininnat Srivijayan (kiinaksi Che-li-fo-che) l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Kiinaan vuosien 670 ja 740 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4._NEWLINE_Kiinalainen munkki I-Tsing saapui Srivijayaan 671, kun h\xc3\xa4n oli matkalla Intiaan ja viipyi nelj\xc3\xa4 kuukautta. Paluumatkalla Intiasta h\xc3\xa4n viipyi Srivijayassa nelj\xc3\xa4 vuotta 685-689. I-Tsing palasi viel\xc3\xa4 kerran nelj\xc3\xa4ksi vuodeksi Srivijayaan 689-693._NEWLINE_I-Tsingin matkakertomuksessaan ilmoittamat matkaetappien kestot ovat her\xc3\xa4tt\xc3\xa4neet kysymyksen Srivijayan alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 sijainnista. Matkakertomuksen tietojen perusteella on p\xc3\xa4\xc3\xa4telty, ett\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4isen Srivijayan on t\xc3\xa4ytynyt sijaita Jaavalla ja ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki on siirretty Palembangiin 600-luvun loppupuolella. Toisen teorian mukaan taas samalla matkustusajalla p\xc3\xa4\xc3\xa4dytt\xc3\xa4isiin Malakan niemimaan it\xc3\xa4rannalle noin Kedahin korkeudelle ja sielt\xc3\xa4 Srivijaya olisi siirretty 683-686 Palembangiin._NEWLINE_Srivijayan alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 sijainnista ei ole yksimielisyytt\xc3\xa4, mutta tosiasiana pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin, ett\xc3\xa4 Srivijaya nousu alkoi vasta 683. Kiinalaisista aikakirjoista on p\xc3\xa4\xc3\xa4telty, ett\xc3\xa4 Melayu ja Srivijaya ovat olleet kaksi erillist\xc3\xa4 kuningaskuntaa ja ett\xc3\xa4 Melayuun olisi Jambin lis\xc3\xa4ksi alun perin kuulunut my\xc3\xb6s Palembang. Vanhin s\xc3\xa4ilynyt srivijayalainen piirtokirjoitus (Kedukan Bukitin piirtokirjoitus) kertoo, kuinka kuningas l\xc3\xa4hti 13. huhtikuuta 683 laivoineen \xe2\x80\x9dsiddhay\xc4\x81tr\xc4\x81\xe2\x80\x9d -nimiseen paikkaan. 8. toukokuuta h\xc3\xa4n komensi 20 000 miehen vahvuista armeijaa, joka l\xc3\xa4hti jostain ja saapui jonnekin. Retki oli joka tapauksessa menestys. Piirtokirjoitus ei ole s\xc3\xa4ilynyt t\xc3\xa4ydellisen\xc3\xa4, joten siit\xc3\xa4 ei ole t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4 varmuutta, mit\xc3\xa4 se koskee. I-Tsingin matkakertomuksen perusteella on kuitenkin p\xc3\xa4\xc3\xa4telty t\xc3\xa4m\xc3\xa4n olevan kuvaus siit\xc3\xa4, kuinka Srivijaya valloitti Melayun ja siirtyi sitten Palembangiin._NEWLINE_Muita srivijayalaisia piirtokirjoituksia on s\xc3\xa4ilynyt kolme. S\xc3\xa4ilyneit\xc3\xa4 piirtokirjoituksia on vain ajalta 683-686. Talang Tuwon piirtokirjoitus on p\xc3\xa4iv\xc3\xa4tty vuodelle 684 ja kertoo, kuinka kuningas \xc5\x9ar\xc4\xab Jayan\xc4\x81\xc5\x9b\xc4\x81 perusti \xc5\x9ar\xc4\xabksetra-nimisen puiston. Kaksi viimeist\xc3\xa4 piirtokirjoitusta kertovat samasta tapahtumasta vuodelta 686: Srivijayan sotaretkest\xc3\xa4 Jaavan kuningaskuntia vastaan._NEWLINE_Srivijaya alkoi laajentua 600-luvun loppupuolelta l\xc3\xa4htien. Se valloitti Melayun (eli Jambin) kuningaskunnan noin 680 ja sai siten haltuunsa Malakansalmen. Samoihin aikoihin Srivijaya aloitti sotaretket l\xc3\xa4nsijaavalaisia kuningaskuntia vastaan, jotka sen onnistui my\xc3\xb6hemmin vallata. 700-luvulla seurasi joukko kuningaskuntia Malakan niemimaalla: Chitu, Pan-pan, Langkasuka ja Kataha (eli Kedah)._NEWLINE_Jaavan saarella sijainnut Mataramin kuningaskunta (valtakausi 732-1045) valloitti samalla saarella olleen Sailendran kuningaskunnan 852. Sailendran dynastian prinssi  Balaputran onnistuu paeta Srivijayaan, jossa h\xc3\xa4n onnistuu p\xc3\xa4\xc3\xa4sem\xc3\xa4\xc3\xa4n valtaan. Sailendra-dynastia pysyi vallassa kuningaskunnan loppuun asti. Sit\xc3\xa4 ennen Srivijayaa hallinnut Sanjaya-dynastia puolestaan kehittyi sittemmin voimakkaaksi Jaavalla, jossa he hallitsivat Mataramin kuningaskuntaa. Sanjaya- ja Sailendra-dynastioiden v\xc3\xa4linen suhde on ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n teorian mukaan Sanjaya olisi perustanut Sailendra-dynastian sen j\xc3\xa4lkeen kun se oli perustanut Mataramin kuningaskunnan, jota Sailendrat hallitsivat. Luontevimmaksi syyksi dynastian vaihtumiselle on ehdotettu, ett\xc3\xa4 Balaputran \xc3\xa4iti olisi itse asiassa ollut Srivijayan kuninkaan tyt\xc3\xa4r._NEWLINE_700-luvun lopulta 800-luvun lopulle asti Srivijaya on ilmeisesti ollut Jaavan Sailendrojen vallan alla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4telty siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 valtakunnan Kiinan-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4t tulivat 670-742 vain Srivijayasta, 767-873 vain Jaavalta ja 904-1178 taas Srivijayasta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4kemys on kyseenalaistettu, sill\xc3\xa4 se edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kiinalaiset l\xc3\xa4hteet olisivat s\xc3\xa4ilyneet t\xc3\xa4ydellisin\xc3\xa4. Toiseksi l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4iden puutuminen on voinut johtua muista syist\xc3\xa4, kuten j\xc3\xa4nnittyneist\xc3\xa4 suhteista n\xc3\xa4iden kahden valtakunnan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi tuolta ajalta on l\xc3\xb6ytynyt piirtokirjoituksia Ligorista (nykyinen Nakhon Si Thammarat Etel\xc3\xa4-Thaimaassa) ja Nalandasta Intiassa. Todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isint\xc3\xa4 onkin, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaksi valtakuntaa ovat olleet olemassa samanaikaisesti ja ett\xc3\xa4 niiden v\xc3\xa4lit ovat olleet hyv\xc3\xa4t. Lis\xc3\xa4ksi ne ovat yhdess\xc3\xa4 laajentaneet 700-luvun lopulla valtapiiri\xc3\xa4\xc3\xa4n Chenlaan ja Champaan asti._NEWLINE_900-luvulta l\xc3\xa4htien Malaijien saariston it\xc3\xa4osissa alkoi muodostua kuningaskuntia, jotka muodostuivat vakavaksi uhaksi Srivijayalle. Mataramin kuningas Dharmavamsa yritti valloittaa Srivijayan 990 mutta ep\xc3\xa4onnistui. Sotatila jatkui kuitenkin ainakin 990-992, sill\xc3\xa4 Srivijayan Kiina-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s ei n\xc3\xa4in\xc3\xa4 vuosina yrityksist\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta pystynyt palaamaan kotiinsa. Mataramin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysten takia kuningas Chulamanivarmadeva l\xc3\xa4hetti 992 l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Kiinaan pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n suojelusta. Srivijaya teki kostoiskun Mataramiin 1007, jossa sen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki tuhottiin ja Dharmavamsa tapettiin. Dharmavamsan 15-vuotias perillinen Airlangga onnistui kuitenkin pakenemaan. Pari vuotta my\xc3\xb6hemmin Airlangga perusti Mataramin uudelleen Kahuripanin nimell\xc3\xa4._NEWLINE_1000-luvun alkua voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Srivijayan valtakunnan kukoistuksen huipentuma. Srivijaya oli onnistuneesti torjunut Jaava valloitusyrityksen ja rangaissut sit\xc3\xa4. Sill\xc3\xa4 oli tiiviit poliittiset, kaupalliset ja uskonnolliset suhteet Kiinaan ja Intiaan, jotka olivat tuon ajan suurvaltoja Aasiassa. Srivijayan Kiinan-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s vei 1017 Kiinan keisarille kultaisin kirjaimin kirjoitetun kirjeen ja lis\xc3\xa4ksi helmi\xc3\xa4, norsunluuta, sanskritinkielisi\xc3\xa4 kirjoja ja orjia. Keisarillisella k\xc3\xa4skyll\xc3\xa4 l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s sai jopa tavata itse keisarin._NEWLINE_1000-luvun ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 vuosisadalla suurimmaksi uhaksi Srivijayalle muodostui intialainen Cholan dynastia, kun Rajendra Chola hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Srivijayaan 1017. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen syit\xc3\xa4 ei tiedet\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 Cholan ja Srivijayan v\xc3\xa4lit olivat sit\xc3\xa4 ennen olleet hyv\xc3\xa4t. Se on voinut johtua Cholan noususta Intian valtameren merivallaksi. Cholan onnistui saada Malakan niemimaa haltuunsa 1025 noin 20 vuoden ajaksi. Samaan aikaan Cholan joukot jatkoivat iskuja Sumatralle. 1068 Vira Rajendra, Cholan kuningas, valloitti Kedahin lopullisesti ja jatkoi hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 Sumatralle. Srivijayan kuningas on saattanut olla Cholan vasalli ainakin nimellisesti 1068-1077, sill\xc3\xa4 Srivijayan prinssi on ilmeisesti noussut kuninkaaksi Cholan avustuksella. Srivijayan ja Cholan suhteet normalisoituivat pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen, sill\xc3\xa4 vuodelta 1088 per\xc3\xa4isin olevan piirtokirjoituksen mukaan valtakuntien v\xc3\xa4liset kaikilla aloilla rauhalliset._NEWLINE_Cholan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysten seurauksena Srivijayan ja Kahuripanin (entinen Mataram) kuningaskunnat suhteet alkoivat rapistua. Cholan ky\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset olivat heikent\xc3\xa4neet Srivijayaa ja Kahuripanin kuningas Airlangga k\xc3\xa4ytti tilannetta hyv\xc3\xa4kseen ja vihamielisyydet Srivijayan kanssa kestiv\xc3\xa4t noin 1028-1835. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kuningaskuntien suhteet olivat kuitenkin normaalit. Kahuripan oli ilmeisesti tajunnut, ett\xc3\xa4 Chola voisi muodostua my\xc3\xb6s vakavaksi uhaksi sille._NEWLINE_Maininnat Srivijayasta 1100-luvulla ovat v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Kiinalaisten kronikoiden perusteella tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 Srivijayasta on tullut l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4it\xc3\xa4 Kiinaan ainakin 1156 ja 1172. 1100-luvulta l\xc3\xb6ytyy my\xc3\xb6s monia arabialaisia mainintoja. Abu Abdillah Muhammad al-Idrisi kertoo 1154 Tabula Rogeriana -teoksessaan Srivijayan ja Afrikan it\xc3\xa4rannikon v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 kaupank\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4. Al-Idrisi mainitsi my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden kahden alueen asukkaat ymm\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t toistensa kielt\xc3\xa4. H\xc3\xa4n kertoi my\xc3\xb6s kuinka haluttua Sofalan rauta oli Intiassa ja Malaijien saaristossa. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n kertoi kiinalaisten kauppayhdyskunnasta Srivijayassa ja lukuisista ulkomaalaisista, joita Srivijayassa vieraili kaupank\xc3\xa4ynnin takia._NEWLINE_Srivijaya alkoi hajota 1200-luvulla. Jambi itsen\xc3\xa4istyi noin 1225. Sukhothain kuningaskunta alkoi vallata Malakan niemimaan alueita 1280-luvulla. Jaavalainen Singhasarin kuningaskunta valloitti 1290 Melayun kuningaskunnan, joka ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i Palembangia ja Jambia. Mongolit tuhosivat Singhasarin 1293 ja sen seuraajavaltio Majapahit sai Srivijayan kuningaskunnan rippeet Palembangin ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 hallintaansa 1300-luvun alussa.\n_START_SECTION_\nUskonto\n_START_PARAGRAPH_\nSrivijaya oli alun perin hindulainen. Buddhalaisuus saapui Srivijayaan 420-luvulla ja mahajana-buddhalaisuus 600-luvulla. Srivijayanasta tuli pian mahajanalaisuuden merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 keskuksia, joka houkutteli pyhiinvaeltajia ja oppineita Aasian muista osista. Merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 heist\xc3\xa4 olivat kiinalainen munkki I-Tsing 670-luvulla ja tiibetil\xc3\xa4inen buddhalainen oppinut Atisha noin 1011-1033.  Srivijayasta mahajana-buddhalaisuus alkoi levit\xc3\xa4 750-luvulle Jaavalle._NEWLINE_I-Tsing vietti useita vuosia Palembangissa 670-luvulla ja mainitsee kirjoituksissaan Palembangin eritt\xc3\xa4in korkealaatuisen sanskritin opetuksen. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s suositteli vuoden tai parin oleskelua siell\xc3\xa4 kaikille, jotka halusivat menn\xc3\xa4 Nalandan yliopistoon Pohjois-Intiassa. I-Tsingin mukaan he oppisivat \xe2\x80\x9dk\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n kunnollisesti\xe2\x80\x9d siell\xc3\xa4._NEWLINE_Srivijayaan liittyvi\xc3\xa4 buddhalaisia piirtokirjoituksia on l\xc3\xb6ytynyt muualta Aasiasta ainakin Pohjois-Intian Nalandasta (n. 850-860), Kiinan Kantonista (1000-luku) ja Thaimaan Wiang Sasta (Surat Thanin provinssissa)._NEWLINE_1200-luvun loppuun menness\xc3\xa4 islamista oli tullut vallitseva uskonto Srivijayassa.\n_START_SECTION_\nPerint\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSrivijaya on Majapahitin ohella suuri kansallisen ylpeyden aihe indonesialaisille ja osoitus Indonesian entisest\xc3\xa4 suuruudesta. Srivijayan ja Majapahitin kuningaskuntien hallitsemaa aluetta k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s usein perusteluna Indonesian nykyisille rajoille."