b'\n_START_ARTICLE_\nAlpit\n_START_SECTION_\nAlppien rajat\n_START_PARAGRAPH_\nAlpit rajoittuvat Italiassa So\xc4\x8da- ja Adigejoen v\xc3\xa4liseen Venetsian tasankoon, Pojoen laaksoon sek\xc3\xa4 Ligurianmereen. Ranskassa Alppien l\xc3\xa4nsirajana on Rh\xc3\xb4nejoki, joka erottaa sen Ranskan keskiyl\xc3\xa4ng\xc3\xb6st\xc3\xa4. Sveitsiss\xc3\xa4 Alpit rajoittuvat Mittellandin tasankoon, joka ulottuu Genevenj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 Bodenj\xc3\xa4rvelle. Pohjoisessa ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Saksan ja It\xc3\xa4vallan alueella, Alpit rajoittuvat Tonavan laaksoon. Kaakossa Alpit jatkuvat Dinaarisina Alppeina. Luoteis-Italiassa Alppeja jatkaa Apenniinien vuoristo.\n_START_SECTION_\nAlppien lumivy\xc3\xb6ryt\n_START_PARAGRAPH_\nAlpit tunnetaan lumivy\xc3\xb6ryist\xc3\xa4\xc3\xa4n, jotka voivat haudata rakennuksia, ajoneuvoja, ihmisi\xc3\xa4 ja el\xc3\xa4imi\xc3\xa4 alleen. Lumi tukehduttaa nopeasti, jos ei saada apua. Lumivy\xc3\xb6ryj\xc3\xa4 on eniten rinteill\xc3\xa4, joilla kaltevuus on noin 30\xc2\xb0. Jyrkill\xc3\xa4 rinteill\xc3\xa4 satanut lumi valuu heti alas, loivilla se taas pysyy paikallaan eik\xc3\xa4 l\xc3\xa4hde liikkeelle. Alppien metsien hakkuut ovat lis\xc3\xa4nneet lumivy\xc3\xb6ryj\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAlppien synty\n_START_PARAGRAPH_\nAlpit ovat syntyneet mannerliikuntojen seurauksena, kun Afrikan laatta t\xc3\xb6rm\xc3\xa4si kohti Euraasian laattaa. Hitaasti pohjoista kohti kulkenut Afrikan laatta kutisti ja sulki Euraasian ja Afrikan laattojen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ollutta muinaista Tethysmerta. Varhainen poimutus tapahtui jo mesotsooisella maailmankaudella, hirmuliskojen aikana. Tuolloin vallinneilla trias- ja jurakaudella Tethysmeren pohjaan muodostui savikivi-, kalkkikivi- ja dolomiittikerroksia, joista syntyiv\xc3\xa4t Tethysmeren Alpit._NEWLINE_Alppien suurin poimutus tapahtui 50\xe2\x80\x933 miljoonaa vuotta sitten, p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa oligoseeni- ja mioseenikausilla. Afrikan laatta siirtyi yh\xc3\xa4 l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4ksi Euraasian laattaa, ja muinainen Tethysmeri kutistui nykyiseksi, Euroopan ja Afrikan v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4neeksi, V\xc3\xa4limereksi. Samalla Tethysmeren trias- ja jurakautiset kivikerrokset alkoivat nousta yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in. Kerrokset puristuivat valtaviksi makaaviksi poimuiksi, jotka muistuttivat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4ism\xc3\xa4ist\xc3\xa4, l\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xb6nnetty\xc3\xa4 mattoa. Jatkuvasta paineesta johtuen poimut repeytyiv\xc3\xa4t irti alustastaan, jonka seurauksena j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 oli massiivisia kivilaattoja. Kivilaatat joutuivat liikkumaan toistensa p\xc3\xa4\xc3\xa4lle pitki\xc3\xa4 ty\xc3\xb6nt\xc3\xb6siirrostasoja my\xc3\xb6ten._NEWLINE_Korkealta merenpinnan yl\xc3\xa4puolelta, Alppien kalkkikivest\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty runsaasti merieli\xc3\xb6fossiileja ja jopa kokonaisia kivettyneit\xc3\xa4 riuttoja. Osaltaan ne ovat olleet merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 johtolankoja Alppien menneisyyden m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4misess\xc3\xa4 ja tutkimisessa.\n_START_SECTION_\nVaikutus geologiseen sanastoon\n_START_PARAGRAPH_\nAlpit on historiallisesti varhainen geologisen tutkimuksen kohde, mink\xc3\xa4 vuoksi my\xc3\xb6s muitakin samankaltaisia lumen ja j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6iden muovaamia vuoristoja on jo jonkin aikaa kutsuttu alpiinisiksi muodostumiksi. N\xc3\xa4in ollen monen j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6eroosioon liittyv\xc3\xa4n ilmi\xc3\xb6n nimi siis k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 juontaa juurensa Alppien piirteist\xc3\xa4. Matterhorn on hyv\xc3\xa4 esimerkki ter\xc3\xa4v\xc3\xa4huippuisesta vuoresta, joka on syntynyt useiden huipusta poisp\xc3\xa4in valuvien j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6iden etureunan kovertamana. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tyyppisi\xc3\xa4 vuorenhuippuja kutsutaan monissa kieliss\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dhorn\xe2\x80\x9d. Kahta vierekk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 laaksoa jakavaa ter\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 ja louhikkoista harjannetta kutsutaan taas puolestaan nimell\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dar\xc3\xaate\xe2\x80\x9d. U-laaksojen alkup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 taas saattaa olla py\xc3\xb6re\xc3\xa4hk\xc3\xb6 painanne \xe2\x80\x9dcirque\xe2\x80\x9d, johon on tavallisesti syntynyt j\xc3\xa4rvi.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4imist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nEl\xc3\xa4imist\xc3\xb6 on sopeutunut Alppien erilaisiin elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ihin, ja alueella tavataan niin pieni\xc3\xa4 kuin suuriakin kasvin- ja lihansy\xc3\xb6j\xc3\xa4el\xc3\xa4imi\xc3\xa4. Alpeilta on tunnistettu noin 30\xc2\xa0000 eri el\xc3\xa4inlajia, joihin lukeutuu muiden muassa 15 eri matelijalajia, 21 sammakkoel\xc3\xa4int\xc3\xa4 (mukaan lukien yksi alkuper\xc3\xa4islaji) ja noin 80 kalalajia. Alpeilta tunnetaan my\xc3\xb6s noin 80 eri nis\xc3\xa4k\xc3\xa4slajia, joista suurin osa on hiiri\xc3\xa4, myyri\xc3\xa4 ja lepakoita. Alppien alkuper\xc3\xa4isiin nis\xc3\xa4k\xc3\xa4slajeihin kuuluvat esimerkiksi alppimets\xc3\xa4hiiri (Apodemus alpicola) ja baijerintunnelimyyr\xc3\xa4 (Microtus bavaricus). Lis\xc3\xa4ksi Alpeilla pesii noin 200 lintulajia sek\xc3\xa4 arvioiden mukaan noin 20\xc2\xa0000 eri selk\xc3\xa4rangatonta.\n_START_SECTION_\nNis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nAlppien ketteri\xc3\xa4 kasvinsy\xc3\xb6ji\xc3\xa4 ovat vuorikauris eli alppikauris (Capra ibex), gemssi (Rupicapra rupicapra), alppimurmeli (Marmota marmota), mets\xc3\xa4j\xc3\xa4nis (Lepus timidus) ja saksanhirvi (Cervus elaphus). N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 alppimurmeli k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s jonkin verran hy\xc3\xb6nteisravintoa. Alpeilla liikkuu my\xc3\xb6s jonkin verran mufloneita eli villin\xc3\xa4 el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 lampaita._NEWLINE_Alppien kenties sopeutuvaisin petoel\xc3\xa4in on susi (Canis lupus). Se on tehokas saalistaja, jonka levinneisyys on aikoinaan kattanut valtavia alueita. Suuren levinneisyyden johdosta sudesta kehittyi useita erilaisiin elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ihin sopeutuneita alalajeja. Sudella on kaksikerroksinen turkki, joka koostuu karkeasta, vett\xc3\xa4 ja likaa hylkiv\xc3\xa4st\xc3\xa4 pintakarvasta sek\xc3\xa4 sen alla olevasta tihe\xc3\xa4st\xc3\xa4, vesitiiviist\xc3\xa4 ja hyvin l\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4 erist\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 pohjavillasta. Sudella on talvella talviturkki, jonka se heitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ilman l\xc3\xa4mmetess\xc3\xa4 pois. Suden k\xc3\xa4p\xc3\xa4l\xc3\xa4t ovat sopeutuneet kylmyyteen ja lumeen. Suurissa k\xc3\xa4p\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on varpaiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ihopoimuja, ja tihe\xc3\xa4 verisuonisto pit\xc3\xa4\xc3\xa4 polkuanturat l\xc3\xa4mpimin\xc3\xa4 Alppien kovemmissakin talvipakkasissa. K\xc3\xa4p\xc3\xa4lien anturoiden v\xc3\xa4leiss\xc3\xa4 olevat karkeat karvat est\xc3\xa4v\xc3\xa4t suden luisumista liukkaalla pinnalla. Suden varpaiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s rauhaset, jotka eritt\xc3\xa4v\xc3\xa4t hajuainetta, joka auttaa el\xc3\xa4int\xc3\xa4 paikallistamaan kulkemansa reitin. Saman hajuaineen avulla susi voi my\xc3\xb6s tiedottaa itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n laajalle alueelle koko seudulle._NEWLINE_Alpeille on palautettu suurpetoja \xe2\x80\x93 ilveksi\xc3\xa4 (Lynx lynx), susia (Canis lupus) ja karhuja (Ursus arctos) \xe2\x80\x93 alueille, joilla on yh\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 vanhoja metsi\xc3\xa4 ja muita luonnontilaisia elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4. Rakentamisen seurauksena elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6t kuitenkin pirstoutuvat jatkuvasti, mik\xc3\xa4 vaikeuttaa eristyksiin j\xc3\xa4\xc3\xa4vien pienten populaatioiden pitk\xc3\xa4aikaista selvi\xc3\xa4mist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLinnut\n_START_PARAGRAPH_\nAlpeilla viihtyy lukuisia lintulajeja. Alppien petolinnuista tunnetuimpia lienev\xc3\xa4t maakotka (Aquila chrysaetos), partakorppikotka (Gypaetus barbatus) sek\xc3\xa4 hanhikorppikotka (Gyps fulvus). Korkealla el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 maakotkia tavataan jokseenkin harvoin ja laji on alueella suojeltu. Niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n partakorppikotkat ovat harvinaisia ja uhanalaisia Alpeilla. Petolinnuista tavallisemmin tavattavia ovat hiirihaukat (Buteo), jalohaukat (Falconidae) sek\xc3\xa4 p\xc3\xb6ll\xc3\xb6t (Strigidae). P\xc3\xb6ll\xc3\xb6lajeja Alpeilta tunnetaan kahdeksan, joista mainittavia ovat esimerkiksi huuhkaja (Bubo bubo), sarvip\xc3\xb6ll\xc3\xb6 (Asio otus), kyl\xc3\xa4p\xc3\xb6ll\xc3\xb6nen (Otus scops), helmip\xc3\xb6ll\xc3\xb6 (Aegolius funereus) ja varpusp\xc3\xb6ll\xc3\xb6 (Glaucidium passerinum). Alpeilla el\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s tikkoja (Picidae), p\xc3\xa4hkin\xc3\xa4hakkeja (Nucifraga caryocatactes), kalliokiipij\xc3\xb6it\xc3\xa4 (Tichodroma muraria) ja koskikaroja (Cinclus cinclus). Korkealla vuorilla yleisi\xc3\xa4 lintuja ovat alppivaris (Pyrrhocorax pyrrhocorax) sek\xc3\xa4 alppinaakka (Pyrrhocorax graculus). Alppivaris tunnetaan pitk\xc3\xa4st\xc3\xa4 punaisesta nokastaan, kun taas alppinaakan nokka on lyhyt ja keltainen.\n_START_SECTION_\nSelk\xc3\xa4rangattomat\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmanlaajuisestikin menestyksek\xc3\xa4s el\xc3\xa4inluokka, hy\xc3\xb6nteiset, on asettunut taloksi my\xc3\xb6s Alpeille. Sarvij\xc3\xa4\xc3\xa4riin kuuluva kovakuoriainen alppij\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 (Rosalia alpina) sulautuu suojav\xc3\xa4rins\xc3\xa4 ansiosta t\xc3\xa4ydellisesti omaan Alppien elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4, py\xc3\xb6kkimets\xc3\xa4\xc3\xa4n. J\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lle on kehittynyt harmaa mustaraitainen suojav\xc3\xa4ri. Kyseinen j\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4laji on k\xc3\xa4ynyt kuitenkin melko harvinaiseksi. Alpeilla el\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s harvinainen alppiapollo (Parnassius phoebus), joka on suojelun kohteena oleva perhoslaji.\n_START_SECTION_\nAlppien suojelu\n_START_PARAGRAPH_\nKahdeksan alppimaata ja Euroopan unioni ovat tehneet yhteisen Alppien suojelua koskevan yleissopimuksen (engl. Alpine Convention, saks. Alpenkonvention). Sopijapuolet j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4v\xc3\xa4t kahden vuoden v\xc3\xa4lein Alppikonferenssin, johon liittyvi\xc3\xa4 asioita hoitavat toimistot Innsbruckissa ja Bolzanossa. Yleissopimuksen osapuolet edist\xc3\xa4v\xc3\xa4t Alppien suojelua laajasti eri osa-alueilla. Tavoitteena on "Alppien luonnollisen ekosysteemin pitk\xc3\xa4aikainen suojelu, alueen kest\xc3\xa4v\xc3\xa4 kehitys ja sen asukkaiden taloudellisten etujen suojelu. Yleissopimuksen p\xc3\xa4\xc3\xa4periaatteina ovat ehk\xc3\xa4isy, saastuttaja maksaa -periaate ja rajat ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6".\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAlpeilla on asunut ihmisi\xc3\xa4 jo kivikaudelta l\xc3\xa4htien, mutta heist\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Puunilaissodissa Karthagon sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Hannibal ylitti Alpit 38\xc2\xa0000 miehen armeijansa kanssa. Germaaniheimot asuttivat Alpit 500\xe2\x80\x931200-luvuilla. Alppien historiaa voidaan seurata tarkemmin vasta 900\xe2\x80\x931200-lukujen j\xc3\xa4lkeen Kaarle Suuren perustaman valtakunnan lopullisesti hajottua. Ihmisi\xc3\xa4 muutti Alpeille muun muassa siksi, ett\xc3\xa4 ne tarjosivat hyv\xc3\xa4n turvapaikan._NEWLINE_Alpeille kehittyi perinteinen maanviljelyyn ja karjanhoitoon pohjautuva el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapa. Kuivilla Etel\xc3\xa4-Alpeilla pidettiin lampaita ja vuohia, pohjoisessa nautoja. Vuorikiipeily alkoi Alpeilla jo 1700-luvulla. My\xc3\xb6s kaivostoiminta ja kotiteollisuus olivat joissakin paikoissa t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 elinkeinoja._NEWLINE_1800-luvulla Alppien vanha kyl\xc3\xa4kulttuuri alkoi taantua ja v\xc3\xa4ki v\xc3\xa4het\xc3\xa4 syrj\xc3\xa4isist\xc3\xa4 alppikylist\xc3\xa4. Vuoden 1870 j\xc3\xa4lkeen kolmanneksessa alppikyliss\xc3\xa4 v\xc3\xa4kiluku on v\xc3\xa4hentynyt, joissakin romahtanut. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu muun muassa talouden ja tekniikan yleisest\xc3\xa4 kehityksest\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 maatalous ei nykyisell\xc3\xa4\xc3\xa4n kannata Alpeilla. Toisaalta Alppien kaupungit ovat kasvaneet. Sama kehitys on jatkunut 1900- ja 2000-luvuillakin. Pienet alppikyl\xc3\xa4t ovat vaarassa h\xc3\xa4vit\xc3\xa4 ihmisten muuttaessa suuriin kaupunkeihin. Alppien talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 vaikeuttaa muun muassa se, ettei viljely siell\xc3\xa4 kannata samalla tavoin kuin muualla Keski-Euroopassa. Alpeille kohdistuva hiihtoturismi yleistyi jo ennen toista maailmansotaa.\n_START_SECTION_\nKulttuuri, urheilu ja aktiviteetit\n_START_PARAGRAPH_\nVuorikiipeily on alkanut Alpeilla viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 1800-luvulla. Vuonna 1911 Karl Blodigista tuli ensimm\xc3\xa4inen, joka oli kiivennyt kaikille Alppien yli 4\xc2\xa0000\xc2\xa0metri\xc3\xa4 korkeille p\xc3\xa4\xc3\xa4huipuille.\n_START_SECTION_\nEnergiantuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nVuoristoisista pinnanmuodoista johtuen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 energian tuotantomuoto Alpeilla on vesivoima. Kattavat tiedot vesivoiman osuudesta energian tuotannossa kuitenkin puuttuvat. Er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisessa yleiskatsauksessa vuodelta 2001 oli ker\xc3\xa4tty tietoja yli sadasta suuresta vesivoimalan padosta Alpeilla. Kansainv\xc3\xa4lisen Alppien suojelukomission (CIPRA) mukaan voimaloiden kapasiteetti on yli 28 gigawattia ja ne tuottavat yli 46 terawattituntia s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 joka vuosi. Yleens\xc3\xa4 vesivirrat ovat voimakkaimmillaan kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja heikoimmillaan talvella, mik\xc3\xa4 tarkoittaa vesivoiman tuottavan v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 talvisin ja enemm\xc3\xa4n kes\xc3\xa4isin. Talvella s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n kysynt\xc3\xa4 on kuitenkin korkeampi kuin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Periaatteessa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 vaihtelu suosisi oheen tuulivoimaa, joka puolestaan tuottaa yleens\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 talvella kuin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Uusiutuvan energian tuotannon vuoksi Alpeille on ehdotettu rakennettavaksi lis\xc3\xa4\xc3\xa4 vesivoimaloita. Vesivoimaloilla saattaa kuitenkin olla negatiivisia vaikutuksia jokien ekosysteemeihin ja l\xc3\xa4hialueille, kuten tulvatasankoihin ja -metsiin. Vesivoimalat saattavat vaikuttaa my\xc3\xb6s vedenlaatuun, kaloihin ja muuhun vesieli\xc3\xb6st\xc3\xb6\xc3\xb6n. Vaikutuksia voi olla my\xc3\xb6s sedimentin kuljetukseen ja moniin muihin t\xc3\xa4rkeisiin ekosysteemien toimintoihin ja niiden luonnollisiin palveluihin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi vesivoimaloiden rakentaminen on edelleen yksi kiistanalaisimmista Alppien energiantuotantoon liittyvist\xc3\xa4 kysymyksist\xc3\xa4. Luonnonsuojelijat ja paikallinen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 vastustavat usein voimakkaasti uusia vesivoimalahankkeita._NEWLINE_Suurta osaa alpiinisesta ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4 peitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t mets\xc3\xa4t, joita on vuoristoisesta maastosta johtuen hankala soveltaa maatalousk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Vaikean maaston vuoksi mahdollisuudet bioenergian tuotantoon Alppien rinteill\xc3\xa4 olisivat varsin rajalliset, jos metsi\xc3\xa4 aiottaisiin muuttaa energiamuotoa varten tarkoitetuiksi viljelmiksi. Sen sijaan metsien polttopuut ovat olleet ja tulevat vastaisuudessakin olemaan t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 energianl\xc3\xa4hde Alpeilla. Mets\xc3\xa4ala kasvaa alueella jatkuvasti, mik\xc3\xa4 tarkoittaa my\xc3\xb6s puuvarannon jatkuvaa lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymist\xc3\xa4. N\xc3\xa4in ollen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 on potentiaalinen puusta tuotetun energian lis\xc3\xa4\xc3\xa4miseen. Riitt\xc3\xa4vien resurssien vuoksi my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n korkeammalla vuorilla kasvavien vuoristometsien olemassaoloa ei tarvitsisi vaarantaa.\n_START_SECTION_\nMatkailu\n_START_PARAGRAPH_\nAlpit on suosittu matkailukohde, joka tunnetaan talvisin erityisesti laskettelumahdollisuuksistaan, kun taas kes\xc3\xa4isin matkailijoita vuoristoon vet\xc3\xa4\xc3\xa4 alueen luonto. Joissakin Alppien korkeissa hiihtokeskuksissa on mahdollista lasketella my\xc3\xb6s kes\xc3\xa4isin. Useat hiihtokeskukset k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t nykyisin kuitenkin lumipulasta, mist\xc3\xa4 johtuen ne ovat enenev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin alkaneet painottaa kes\xc3\xa4matkailuun. Laskettelun ja kelkkailun sijasta t\xc3\xa4llaiset keskukset saattavat tarjota toisenlaisia aktiviteetteja ja palveluita, kuten py\xc3\xb6r\xc3\xa4ily\xc3\xa4 ja wellness-palveluita. Tavallisesti k\xc3\xa4vij\xc3\xb6it\xc3\xa4 on enemm\xc3\xa4n kes\xc3\xa4isin, mutta talvimatkailijat tuovat verrattain enemm\xc3\xa4n rahaa. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 erot pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t vuodenaikojen keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4iset matkailutulot suhteellisen tasapainoisina. Matkailijam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4llisesti Alppien suosituin talvisesongin kohde vuonna 2009 oli It\xc3\xa4vallassa sijaitseva Lech-Z\xc3\xbcrsin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6, jossa kirjattuja y\xc3\xb6pymisi\xc3\xa4 kertyi kaikkiaan 856\xc2\xa0000. Saman vuoden kes\xc3\xa4sesongin ykk\xc3\xb6skohde oli puolestaan Sveitsiss\xc3\xa4 sijaitseva Luzern, kun eri kohteiden vertailuissa otettiin huomioon y\xc3\xb6pymiset, hotellihinnat sek\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6aste. Luzernin matkailijam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli tuolloin 670\xc2\xa0000. Luzernin matkailun avainsanoja olivat alueen vaellus- ja maastopy\xc3\xb6r\xc3\xa4reitit, k\xc3\xb6ysiradat, j\xc3\xa4rvet sek\xc3\xa4 kiipeilypuistot._NEWLINE_Alppien matkailijam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on vuosittain yli 100\xc2\xa0000\xc2\xa0000. Y\xc3\xb6pymisi\xc3\xa4 alueella puolestaan kertyy 400\xc2\xa0000\xc2\xa0000 vuodessa. 15% paikallisista asukkaista saa elantoa joko suoraan tai ep\xc3\xa4suoraan turismista, mutta vain kymmenesosa alppikunnista el\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 matkailusta. Sveitsin turismin varassa olevia alueita ovat esimerkiksi Graub\xc3\xbcndenin kantoni ja Bernin yl\xc3\xa4maan vuoristoalue. Vastaavasti t\xc3\xa4llaisia alueita ovat It\xc3\xa4vallassa Tirolin ja Salzburgin osavaltiot sek\xc3\xa4 Italiassa autonominen Etel\xc3\xa4-Tirolin maakunta.\n_START_SECTION_\nTieliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nAlppien autotiet on jouduttu rakentamaan vuoristoisen maaston ehdoilla. Tavallisesti tiet on rakennettu kulkemaan laaksoja pitkin. Yl\xc3\xa4nk\xc3\xb6alueen ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tiet kulkevat solien kautta. Alpeilla on my\xc3\xb6s maantietunneleita._NEWLINE_Alppialueella on valtateit\xc3\xa4 kaikkiaan noin 4\xc2\xa0200 kilometri\xc3\xa4. Tieverkko on tihein Sveitsiss\xc3\xa4. Laajin tiest\xc3\xb6 on It\xc3\xa4vallan Alpeilla (1\xc2\xa0500 km), suppein Sloveniassa (100 km). Merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t tavaraliikenteen tieyhteydet Alppien poikki ovat Gotthardin maantietunneli, Brennerin solatie ja Tarvision tunneli, joiden kaikkien kautta kulki 2,1\xe2\x80\x932,2 miljoonaa kuorma-autoa vuonna 2004. N\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi henkil\xc3\xb6liikenteen merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 reittej\xc3\xa4 ovat V\xc3\xa4limeren rantatie Ventimiglian kautta, Montgen\xc3\xa8vren sola, Frejusin tunneli, Mont Blancin tunneli, Ison Sankt Bernhardin tunneli, Simplonin solatie, San Bernardinon tunneli, Reschensolan ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tie, Tauernin tunneli ja Wechselin solatie sek\xc3\xa4 Schoberpassin ja Semmeringin reitit.\n_START_SECTION_\nJunaliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nAlppien poikki kulkevat rautatiet ovat vilkkaita, vaikkakin kapasiteeteiltaan melko rajoittuneita. Alpeilla on enemm\xc3\xa4n auto- kuin rautateit\xc3\xa4, mutta kummallakin on kapasiteettiongelmia. Alppien rautatieyhteydet k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t monia yksiraiteisia, mutkikkaita ja hidaskulkuisia linjoja. Tehokas Alppien poikki kulkeva rautatieverkosto vaatisi alueelle valtavia m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 uutta infrastruktuuria._NEWLINE_Etenkin Sveitsiss\xc3\xa4 tunnettuja ja turistien suosimia junareittej\xc3\xa4 ovat Glacier Express ja Bernina Express. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Bernina Expressin toinen p\xc3\xa4\xc3\xa4teasema sijaitsee kuitenkin Italian puolella, Tiranossa.\n_START_SECTION_\nTunnelirakentamisen historiaa Alpeilla\n_START_PARAGRAPH_\nAlpit ovat pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n olleet l\xc3\xa4hes ylitsep\xc3\xa4\xc3\xa4sem\xc3\xa4t\xc3\xb6n este Ranskan ja Italian v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Vuosisatojen ajan ennen ensimm\xc3\xa4isen tunnelin valmistumista kauppiaat ja sotajoukot joutuivat usein menett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n henkens\xc3\xa4 yritt\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n korkeiden vuorten yli. Ensimm\xc3\xa4inen onnistunut tunneliyhteys Alppien ali, Ranskan ja Italian v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, tehtiin vasta 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Tunneli ei itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut kovinkaan uusi oivallus, sill\xc3\xa4 Genovan ja Torinon maustekauppiaat olivat harkinneet sellaisen rakentamista jo 1400-luvulla. Suunnitelmana oli kaivaa yli 3\xc2\xa0kilometrin pituinen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4 Col di Tenden l\xc3\xa4pi. Korkeimpana harjanteena Col di Tende on ollut pahin este silloisten Genovasta Nizzaan kulkevien muulikaravaanien matkan varrella. Tunnelin rakentajilla ei ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysaineita, joten heid\xc3\xa4n oli louhittava kiviainekseen uria, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen niist\xc3\xa4 saattoi kiilata kive\xc3\xa4 irti. Irtonainen kiviaines oli poistettava ty\xc3\xb6maalta joko kantamalla tai vet\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Rakennusurakan eteneminen oli hidasta. Tuohon aikaan Italian V\xc3\xa4limeren purjehdukseen ja pitkiin karavaanireitteihin perustuva mausteiden kaupank\xc3\xa4ynnin monopoli menetti asemansa samalla, kun Vasco da Gama purjehti Kaukoit\xc3\xa4\xc3\xa4n avaten meritien Portugalin kauppiaille. Tunnelia ei tuolloin saatu kaivettua loppuun asti ja se hyl\xc3\xa4ttiin 300\xc2\xa0vuodeksi. My\xc3\xb6hemmin kesken j\xc3\xa4\xc3\xa4neen tunnelin rakentamista alettiin Sardinian ja Piemonten kuninkaan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen johdosta jatkaa. Ty\xc3\xb6t keskeytyiv\xc3\xa4t kuitenkin j\xc3\xa4lleen, kun Ranskassa tapahtui vallankumous, ja Napoleon nousi valtaan._NEWLINE_Tilanne koki muutoksen 20\xc2\xa0vuotta my\xc3\xb6hemmin, kun alueen rautateit\xc3\xa4 alettiin rakentaa. Rautatierakentamisessa maan tasoeroja tuli v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 ja vuoristoissa tunnelit olisivatkin olleet miltei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4. Tunnelirakentamisen suhteen aloitteen teki j\xc3\xa4lleen Sardinian kuningas suunnittelemallaan 11\xc2\xa0kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tunnelilla Mont Cenis -solan ali. Oikeudet tunnelin tarkempiin suunnitteluihin saivat kaksi piemontelaisinsin\xc3\xb6\xc3\xb6ri\xc3\xa4, Sommeiler ja Grattoni. Rakentamiseen liittyen vastassa oli monia pulmia, kuten se, ett\xc3\xa4 tunnelin syvimm\xc3\xa4n kohdan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olisi yli 1\xc2\xa0600 metri\xc3\xa4 vuorta ja l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila tunnelissa jopa 47\xc2\xa0\xc2\xb0C. Haastavimmiksi ongelmiksi osoittautuivat liian l\xc3\xa4mm\xc3\xb6n sek\xc3\xa4 r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytysten tuottaman ruudinsavun haihduttaminen useiden kilometrien pituisesta tunnelista. N\xc3\xa4ihin ongelmiin ratkaisun tarjosi Sommeiler, joka keksi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 puristetulla ilmalla toimivia kallioporia tunnelin kaivamiseen. Kallioporat aiheuttaisivat ylipaineen, mink\xc3\xa4 avulla ne sek\xc3\xa4 puhaltaisivat savut pois ett\xc3\xa4 viilent\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t kalliota. Vuonna 1857 tunnelin louhinta aloitettiin molemmin puolin Alppeja. Rakentamisessa oli kuitenkin k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 vanhoja menetelmi\xc3\xa4 siihen saakka, kunnes ilmakompressorit valmistuivat. Ensimm\xc3\xa4isten viiden vuoden aikana rakentaminen olikin hidasta, ja etenemisvauhti oli vain vajaat 25\xc2\xa0senttimetri\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Eteneminen hidastui entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun paineilmaporat lopulta saatiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Sommeiler suunnitteli seuraavaksi vesivoimalla k\xc3\xa4yvi\xc3\xa4 ilmakompressoreita. Toiminta perustuisi padottuun jokeen, jossa vesirattaat toimisivat kompressorien voimakoneina. Lopulta joulup\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuonna 1870 molemmilta puolilta vuoria kaivamisen aloittaneet ty\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4t kohtasivat, kun matkaa heilt\xc3\xa4 oli kertynyt yhteens\xc3\xa4 12,8\xc2\xa0kilometri\xc3\xa4. Tunneli avattiin rautatieliikenteelle 17. syyskuuta 1871.\n_START_SECTION_\nLentoliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nMerkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t Alppien l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 olevat kansainv\xc3\xa4liset lentoasemat ovat Geneven kansainv\xc3\xa4linen lentoasema (Sveitsi), Z\xc3\xbcrichin kansainv\xc3\xa4linen lentoasema (Sveitsi), M\xc3\xbcnchenin lentoasema (Saksa), Torinon kansainv\xc3\xa4linen lentoasema (Italia) ja Milanon lentoasemat (Italia). Alppien it\xc3\xa4puolella, It\xc3\xa4vallassa, sijaitsee Wienin kansainv\xc3\xa4linen lentoasema. Sloveniassa, l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Juliaanisia Alppeja, sijaitsee puolestaan Jo\xc5\xbee Pu\xc4\x8dnikin kansainv\xc3\xa4linen lentoasema. Alppien korkeimmalla sijaitseva lentokentt\xc3\xa4, Engadin Airport, sijaitsee Sveitsin Samedanissa (1\xc2\xa0707 m mpy.)'