b'\n_START_ARTICLE_\nKullero\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nMonivuotinen kullero kasvattaa pystyn, 30\xe2\x80\x9360\xc2\xa0cm pitk\xc3\xa4n, kaljun varren. Varsi on useimmiten haaraton. Juurakko on pysty. Aluslehdet ovat pitk\xc3\xa4ruotisia ja vanhat ruodit s\xc3\xa4ilyv\xc3\xa4t s\xc3\xa4ikein\xc3\xa4 varren tyvell\xc3\xa4. Aluslehtien lapa on 7\xe2\x80\x9315\xc2\xa0cm leve\xc3\xa4, hieman pituuttaan leve\xc3\xa4mpi ja tavallisesti viisijakoinen- tai osainen. Lavan tyveen saakka ulottuvat liuskat ovat 3\xe2\x80\x936-hampaisia. Varsilehdet ovat aluslehti\xc3\xa4 lyhyempiruotisia ja lehden lapa v\xc3\xa4hempi- ja kapeampiliuskainen. Ylimm\xc3\xa4t varsilehdet ovat ruodittomia. Kulleron kukat ovat yksitt\xc3\xa4in tai kukinto on kaksi- tai kolmikukkainen viusko. Keltainen kukka on iso, litte\xc3\xa4hk\xc3\xb6 "pallo", joka on halkaisijaltaan 2\xe2\x80\x935\xc2\xa0cm. Pallomaisuutta lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t varsinaisia ter\xc3\xa4lehti\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t ter\xc3\xa4lehtim\xc3\xa4iset verholehdet. Niit\xc3\xa4 on noin kymmenen kappaletta ja ne ovat hele\xc3\xa4nkeltaisia, 1,5\xe2\x80\x932,5\xc2\xa0cm pitki\xc3\xa4, kuperia ja noin heteiden pituisia. My\xc3\xb6s ter\xc3\xa4lehti\xc3\xa4 on kymmenkunta, ja ne ovat litteit\xc3\xa4, kapeita mesilehti\xc3\xa4. Etel\xc3\xa4-Suomessa kullerot aloittavat kukintansa toukokuussa, Lapissakin viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n juhannuksena tai hein\xc3\xa4kuun alussa. Hedelm\xc3\xa4 on 7\xe2\x80\x9310\xc2\xa0mm pitk\xc3\xa4 tuppilo, joita on runsaasti. Tuppilon ota on yli 1\xc2\xa0mm:n pituinen. Leinikkikasvien tapaan my\xc3\xb6s kullero on myrkyllinen._NEWLINE_Kulleron kukka aukeaa vasta lakastumisen alkaessa. Koska kukka vaatii ristip\xc3\xb6lytyksen, p\xc3\xb6lytt\xc3\xa4vien hy\xc3\xb6nteisten on osattava tunkeutua sulkeutuneeseen kukkaan. Kulleron p\xc3\xb6lytt\xc3\xa4miseen ovat erikoistuneet juurik\xc3\xa4rp\xc3\xa4sten heimoon (Anthomyiidae) kuuluvat pienet, nelj\xc3\xa4n millin mittaiset kullerok\xc3\xa4rp\xc3\xa4set (Chiastocheta). Kullerok\xc3\xa4rp\xc3\xa4set paitsi imev\xc3\xa4t kulleron mett\xc3\xa4, my\xc3\xb6s parittelevat kullervon kukassa ja munivat siihen. Toukat sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t osan kulleron kukan tuottamista siemenist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nKulleroa tavataan Euroopassa laajalla alueella Alpeilta l\xc3\xa4pi It\xc3\xa4-Euroopan aina Uralille saakka. Pohjois-etel\xc3\xa4suunnassa lajia tavataan Keski-Italiasta ja Balkanilta Fennoskandian pohjoisosiin. Lis\xc3\xa4ksi sit\xc3\xa4 kasvaa muun muassa Skotlannissa ja Pyreneiden vuoristossa. Levinneisyysalue jatkuu Aasian puolella Keski-Siperiaan saakka. Kulleroa tavataan paikoitellen my\xc3\xb6s Kiinassa._NEWLINE_Suomessa kullero on yleinen Pohjois-Suomessa Oulu\xe2\x80\x93Kuusamo-linjan pohjoispuolella, sek\xc3\xa4 toisaalta Etel\xc3\xa4-H\xc3\xa4meess\xc3\xa4 ja J\xc3\xa4rvi-Suomen etel\xc3\xa4osissa. Muualla Suomessa laji on harvinainen ja se puuttuu l\xc3\xa4hes kokonaan Ahvenanmaalta, Keski- ja Etel\xc3\xa4-Pohjanmaalta sek\xc3\xa4 Satakunnasta.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKullero kasvaa lehdoissa, lehto- ja lettokorvissa, kosteilla niityill\xc3\xa4, tulvapensaikoissa, tunturien rinneniityill\xc3\xa4 ja tunturikoivikoissa. Lajia tavataan my\xc3\xb6s puutarha- ja viljelyskarkulaisena asutuksen l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4. Keski- ja Etel\xc3\xa4-Euroopassa se on vuoristojen kasvi. Alpeilla sit\xc3\xa4 tavataan yli 3000 metrin korkeuteen asti._NEWLINE_Etel\xc3\xa4- ja Keski-Suomessa kullero on monin paikoin taantunut tai kokonaan h\xc3\xa4vinnyt. T\xc3\xa4rkein syy t\xc3\xa4h\xc3\xa4n on perinteisten niittyjen ja hakamaiden umpeenkasvu maatalouden rakennemuutosten my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Paikoitellen kauniskukkainen laji k\xc3\xa4rsii my\xc3\xb6s keruusta.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 ja kulttuuriset viittaukset\n_START_PARAGRAPH_\nKulleroa on k\xc3\xa4ytetty jo pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n puutarhojen koristekasvina ja leikkokukkana._NEWLINE_Kirjallisuudessa kullero esiintyy muun muassa Aaro Hellaakosken runokokoelmaan J\xc3\xa4\xc3\xa4peili (1928) sis\xc3\xa4ltyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tunnetussa runossa Kev\xc3\xa4inen junamatka.'