b'\n_START_ARTICLE_\nKokem\xc3\xa4enkartano\n_START_PARAGRAPH_\nKokem\xc3\xa4enkartano (ruots. Kumog\xc3\xa5rd) on Satakunnassa Kokem\xc3\xa4ell\xc3\xa4 sijaitseva kartano. Se on entinen kuninkaankartano, joka oli aikoinaan Kokem\xc3\xa4enkartanon linnal\xc3\xa4\xc3\xa4nin hallintokeskuksena.\n_START_SECTION_\n1300\xe2\x80\x931400-luku\n_START_PARAGRAPH_\nKokem\xc3\xa4enkartano perustettiin 1300-luvun alkupuolella. Sen tarkoituksena oli alun perin turvata samaan aikaan rakennetun Kokem\xc3\xa4en linnan huoltoa. 1300-luvun puoliv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen kartano p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi piispa Hemmingin haltuun._NEWLINE_Kokem\xc3\xa4enkartanon l\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4neen Satakunnan voutikunnan hallintopaikkoina toimineiden Kokem\xc3\xa4en linnan ja sit\xc3\xa4 seuranneen Aborchin linnan purkamisen j\xc3\xa4lkeen Kokem\xc3\xa4enkartanosta tuli uusi keskuspaikka. Sellaisena se mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1445, mutta todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Kokem\xc3\xa4enkartanoa on ryhdytty laajentamaan voutikunnan keskuskartanoksi jo vuonna 1435 kuolleen Turun linnan voudin Klaus Lydekenpojan aikana. Asemansa hallintopaikkana Kokem\xc3\xa4enkartano menetti vuonna 1558 Porin kaupungin perustamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\n1500\xe2\x80\x931600-luku\n_START_PARAGRAPH_\nTurun piispojen j\xc3\xa4lkeen Kokem\xc3\xa4enkartanon omistajina oli useita ruotsalaisia ja ulkomaalaiper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ylimyksi\xc3\xa4. Se oli muun muassa Kaarle Knuutinpojan, Eerik Akselinpoika Tottin, Sten Sturen sek\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen leskens\xc3\xa4 Ingeborg Tottin hallussa._NEWLINE_Tukholman veril\xc3\xb6ylyn j\xc3\xa4lkeen vuonna 1520 kartano siirtyi Tanskan kuninkaalle Kristian Tyrannille, joka l\xc3\xa4\xc3\xa4nitti sen 1522 amiraalilleen Severin Norbylle. Suomeen saapuneiden tanskalaisten majaillessa kartanossa heit\xc3\xa4 ahdistelivat usein l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 majailleen aatelisen Nils Grabben joukot._NEWLINE_Tanskalaisten kukistuttua vuonna 1523 kartano p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi kuningas Kustaa Vaasan haltuun. H\xc3\xa4n luovutti sen aluksi l\xc3\xa4\xc3\xa4nitykseksi langolleen kreivi Johan af Hoyalle ja my\xc3\xb6hemmin vuonna 1556 pojalleen Juhana Herttualle. Vuonna 1562 Juhana avioitui Puolan ja Liettuan prinsessan Katarina Jagellonican kanssa ja antoi Kokem\xc3\xa4enkartanon t\xc3\xa4lle h\xc3\xa4\xc3\xa4lahjaksi. Kuningas Eerik XIV vangitsi heid\xc3\xa4t jo seuraavana vuonna ja toimitti Suomesta Gripsholman linnaan Ruotsiin._NEWLINE_Juhana onnistui nousemaan valtaistuimelle vuonna 1567 ja Kokem\xc3\xa4enkartano oli n\xc3\xa4in ollen j\xc3\xa4lleen h\xc3\xa4nen hallussaan. Kokem\xc3\xa4ell\xc3\xa4 tai edes Suomessa Juhana ei kuitenkaan en\xc3\xa4\xc3\xa4 koskaan k\xc3\xa4ynyt. Vuonna 1604 kartanon omistajaksi tuli Kustaa II Adolf, joka sai sen lahjaksi is\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n Kaarle IX:t\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kruunajaisten yhteydess\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Kokem\xc3\xa4enkartano oli muun muassa De la Gardie -suvun omistuksessa.\n_START_SECTION_\n1700-luvulta nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1755 kartanon osti itselleen ritari Frans Henrik Knorring. Kokem\xc3\xa4enkartano s\xc3\xa4ilyi von Knorring -suvun hallussa aina 1900-luvun alkuun saakka. Heid\xc3\xa4n aikanaan siit\xc3\xa4 kehittyi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 maatalouden mallitila. Tunnetuimpia von Knorring -suvun Kokem\xc3\xa4ell\xc3\xa4 syntyneit\xc3\xa4 j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 ovat Ahvenanmaan yhteiskunnalliseen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n 1800-luvulla merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti vaikuttanut Frans Peter von Knorring, kamariherra Karl Henrik von Knorring ja senaattori Eugen von Knorring._NEWLINE_Vuonna 1903 kartano myytiin huutokaupalla ja sen osti Yyterin kartanossa syntynyt leskiem\xc3\xa4nt\xc3\xa4 Maria Pohjola. H\xc3\xa4n puolestaan myi sen 1925 tytt\xc3\xa4renpojalleen Erik Gr\xc3\xb6nlundille. Gr\xc3\xb6nlund oli paikkakunnalla merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 hahmo. Innokkaana hevosurheilun yst\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n muun muassa lahjoitti kartanon maa-alueita vuonna 1950 rakennettua Kokem\xc3\xa4en ravirataa varten. H\xc3\xa4nen aikanaan Kokem\xc3\xa4enkartanoon kuului maita noin 1 500 hehtaaria._NEWLINE_Vuonna 1976 Kartano siirtyi Erik Gr\xc3\xb6nlundin sisarenpojan Kari Cederbergin ja vaimonsa Eeva-Liisa Cederbergin omistukseen. Kari Cederberg perheineen toteutti kartanoon mittavat uudistusty\xc3\xb6t ja saattoi maatalouden toimivaksi elinkeinoksi. Kari Cederbergin aikana toteutettiin Kartanossa entist\xc3\xa4mist\xc3\xb6it\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 rakennusten ett\xc3\xa4 laajojen puistoalueiden osalta. P\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus sai modernisoidun mutta perint\xc3\xb6\xc3\xa4 kunnioittavan ulkoasun ja sisustukseen hankittiin arvokasta vanhaa kultturiperinteen mukaista esineist\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1994 Kokem\xc3\xa4enkartano siirtyi nykyisen omistajansa Ossan perheen haltuun.\n_START_SECTION_\nVankitorni eli kistu\n_START_PARAGRAPH_\nIsoluodossa on my\xc3\xb6s sijainnut harmaakivest\xc3\xa4 muurattu torni, joka on perim\xc3\xa4tiedon mukaan ollut vankityrm\xc3\xa4. Tornia on kutsuttu nimell\xc3\xa4 kistu, joka on vankilaa tarkoittava vanha ruotsinkielinen sana. Se oli ilmeisesti raunioitunut jo 1700- ja 1800-lukujen vaihteessa. Kistu n\xc3\xa4kyy muun muassa Johan Fredrik Weberin vuonna 1799 tekem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maalauksessa._NEWLINE_J. A. Lindstr\xc3\xb6min mukaan torni oli noin viiden metrin korkuinen ja pohjapinta-alaltaan noin 10 m\xc2\xb2. Paikalla 1870-luvulla vierailleelle H. A. Reinholmille kerrottiin, ett\xc3\xa4 kistussa oli ollut kahdella ikkunalla varustettu vankityrm\xc3\xa4, jonka seinill\xc3\xa4 roikkui kahleita. Vankitorni purettiin lopullisesti perustuksiaan my\xc3\xb6ten vuonna 1834 Kokem\xc3\xa4enkartanon silloisen omistajan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNykyiset rakennukset\n_START_PARAGRAPH_\nKokem\xc3\xa4enkartanon nykyinen p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus on per\xc3\xa4isin 1880-luvulta. Kartanolle johtaa pitk\xc3\xa4 puiden reunustama kuja Harjavallan ja Kokem\xc3\xa4en v\xc3\xa4liselt\xc3\xa4 maantielt\xc3\xa4. Barokkityylinen puisto on pinta-alaltaan noin kahdeksan hehtaaria. Viljelysmaata kartanolla on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n 70 hehtaaria._NEWLINE_Museovirasto on vuonna 2009 m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyt Kokem\xc3\xa4enkartanon historiallisen maiseman Valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi rakennetuksi kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ksi.'