b'\n_START_ARTICLE_\nReisj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nEsihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isten pyyntikulttuuria harjoittaneiden asukkaiden on arvioitu saapuneen Reisj\xc3\xa4rven seuduille jo vuoden 6000 eaa. tienoilla. Reisj\xc3\xa4rven kunnan alueelta on l\xc3\xb6ydetty esihistorialliselle ajalle ajoitettuja esineit\xc3\xa4 yli 70 paikasta. Janne Vilkunan mukaan l\xc3\xb6yt\xc3\xb6jen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on suhteellisen runsas; esimerkiksi Kansallismuseossa sijaitsee yleis\xc3\xb6n n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vill\xc3\xa4 150 esinett\xc3\xa4. Kansallismuseon ohella esihistoriallisia esinel\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 on n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vill\xc3\xa4 muun muassa Oulussa Pohjois-Pohjanmaan museossa, Vaasan Pohjanmaan historiallisessa museossa, Reisj\xc3\xa4rven kotiseutumuseossa, kouluissa sek\xc3\xa4 yksityisten ihmisten hallussa. Kivikautisia asuinpaikkoja on l\xc3\xb6ytynyt erityisesti kunnan keskiosista Kiljanj\xc3\xa4rven, Reisj\xc3\xa4rven ja K\xc3\xb6yh\xc3\xa4nj\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4._NEWLINE_Vilkunan mukaan l\xc3\xb6yt\xc3\xb6jen runsas m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 selittyy Kalajoen varsien ja latvavesien muuta maata runsaammalla asutuksella. Esihistoriallisen ajan ihmiset asuivat vesien varsilla. My\xc3\xb6hemmin vesist\xc3\xb6jen rannat soveltuivat hyvin pelloiksi, joilta maanviljelij\xc3\xa4t my\xc3\xb6hempin\xc3\xa4 aikoina ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t ukonnuolina pidettyj\xc3\xa4 esineit\xc3\xa4 ja "erikoisia kivi\xc3\xa4" talteen. L\xc3\xb6ydettyj\xc3\xa4 tasatalttoja, kourutalttoja, kivikirveit\xc3\xa4 ja nuolenk\xc3\xa4rki\xc3\xa4 saatettiin pit\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s erityisin\xc3\xa4 taikav\xc3\xa4linein\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin alueella toimineet tutkijat ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t esineit\xc3\xa4 talteen alueen ihmisilt\xc3\xa4 tieteellisen tutkimusty\xc3\xb6n aineistoiksi, varsinaisten suorittamiensa arkeologisten kaivausten ohella._NEWLINE_Kivikaudella Reisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on arvioitu asuneen enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4nkin muutamia kymmeni\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4, koko Suomen asukasluvun ollessa noin 2\xc2\xa0500\xe2\x80\x935\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4. Vanhimmat esineet, esimerkiksi kiviset pallonuijat, on l\xc3\xb6ydetty Kalajanj\xc3\xa4rven Niinikoskesta. Ne on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty Suomusj\xc3\xa4rven kulttuurin aikaisiksi, v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 6\xc2\xa0000 vuotta vanhoiksi. Niinikosken l\xc3\xb6yd\xc3\xb6ksen nuorin esine puolestaan on noin 3\xc2\xa0500 vuoden ik\xc3\xa4iseksi ajoitettu Kiukaisten tyypin kivikirves. Kaivauksissa on my\xc3\xb6s l\xc3\xb6ydetty kampakeraamisen ajan keramiikkaa, samalta aikakaudelta per\xc3\xa4isin olevia it\xc3\xa4karjalaisia talttoja, sek\xc3\xa4 tuontiraaka-aineista tehdyt piinuolenk\xc3\xa4rki ja meripihkakoru. Vilkunan mukaan it\xc3\xa4ist\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 edustavan kampakeramiikan l\xc3\xb6ytyminen todentaa suomalaisugrilaista kielt\xc3\xa4 puhuneen uuden v\xc3\xa4est\xc3\xb6n saapumista paikkakunnalle, joka oli sekoittunut suhteellisen rauhanomaisesti vanhaan alkuv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n. Reisj\xc3\xa4rven alueen asutus oli pysytellyt suhteellisen vakaana Suomusj\xc3\xa4rven kulttuurin aikana, vaikka se oli muualla ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 v\xc3\xa4hentynyt. Er\xc3\xa4\xc3\xa4ksi syyksi havaintoon on pidetty alueen j\xc3\xa4rvien mataluutta ja kalaisuutta._NEWLINE_Reisj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ytynyt kaksi Kiukaisten tyypin kivikirvest\xc3\xa4, jollaisia esineit\xc3\xa4 on arvioitu olleen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 noin 1000-luvulle eaa. saakka. Pronssikaudelle ajoitettuja kiviesineit\xc3\xa4 on niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xb6ydetty kaksi. Perim\xc3\xa4tieto kertoo my\xc3\xb6s alueella olleista kivir\xc3\xb6ykki\xc3\xb6ist\xc3\xa4, vaikka niin sanottuja lapinraunioita ei olekaan viel\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydetty. Luotolan asuinpaikalta on l\xc3\xb6ydetty Pohjois-Pohjanmaalle tyypillist\xc3\xa4 S\xc3\xa4r\xc3\xa4isniemen 2. kaudelle ajoitettua keramiikkaa, joka oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 1200-luvulta eaa. 300-luvulle jaa. saakka. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen alueella, kuten koko Pohjois-Suomessa alkoi keramiikaton kausi, jolloin saviastiat on korvattu mahdollisesti kaupank\xc3\xa4ynnin v\xc3\xa4lityksill\xc3\xa4 saaduilla kevyill\xc3\xa4 ja kest\xc3\xa4vill\xc3\xa4 kuparikattiloilla. Reisj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 ei ole l\xc3\xb6ydetty yht\xc3\xa4\xc3\xa4n rautakauteen ajoitettavissa olevaa esineist\xc3\xb6\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 ei voida toisaalta pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kuitenkaan merkkin\xc3\xa4 alueen asumattomuudesta. Vilkunan mukaan er\xc3\xa4nk\xc3\xa4yntiin perustuva asutus on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti vaikuttanut alueella vuosituhanten ajan aina rautakauden puoliv\xc3\xa4liin ja sen ylitsekin. Alueesta kertovat ensimm\xc3\xa4iset keskiaikaiset asiakirjatkin kertovat alueesta nimenomaan pyyntimaana.\n_START_SECTION_\nEr\xc3\xa4alue heimojen ja maakuntien rajamailla\n_START_PARAGRAPH_\nKeskiajalla Reisj\xc3\xa4rven er\xc3\xa4maat ja kalaisat j\xc3\xa4rvet olivat usein er\xc3\xa4miesten p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4. Alueelle p\xc3\xa4\xc3\xa4si monien vesireittien kautta. Pohjois-H\xc3\xa4meen ja Savon sis\xc3\xa4maan vesireittien latvaj\xc3\xa4rvet ovat etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vain joidenkin kilometrien p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Toisaalta alueelle p\xc3\xa4\xc3\xa4si helposti my\xc3\xb6s rannikolta Kalajokea pitkin. Alue olikin silloisten Pohjanmaan, Savon ja H\xc3\xa4meen maakuntien raja-alueella, eik\xc3\xa4 varsinaisesti mink\xc3\xa4\xc3\xa4n heimon kiistattoman nautintaoikeuden piiriss\xc3\xa4. 1200-luvun ja 1300-luvun alun Ruotsin ja Novgorodin v\xc3\xa4linen valtaraja meni aikanaan hyvin l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 Reisj\xc3\xa4rven seutuja; joko Lestijokea tai Kalajokea pitkin Pohjanlahteen._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 er\xc3\xa4retki\xc3\xa4 Kalajoen latvavesille tekiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4iset, jotka kainulaiset suhteellisen nopeasti kuitenkin syrj\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t takaisin Maansel\xc3\xa4n tuntumaan 800-luvulta 1000-luvulle. Tuolta ajalta alueella on per\xc3\xa4isin useita kainulaisten er\xc3\xa4omistuksiin liittyvi\xc3\xa4, kainuu-sanan sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 paikannimi\xc3\xa4. Pirkkalaiset periv\xc3\xa4t kainulaisten valta-aseman 1100-luvulta alkaen j\xc3\xa4tt\xc3\xa4en my\xc3\xb6s perint\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n paikannimist\xc3\xb6\xc3\xb6n. 1300-luvulla H\xc3\xa4meen ja Pohjanmaan v\xc3\xa4linen, sangen ep\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen, er\xc3\xa4nk\xc3\xa4yntiraja kulki Maansel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja Reisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 k\xc3\xa4vi runsaasti J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n pit\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 per\xc3\xa4isin olevia er\xc3\xa4miehi\xc3\xa4. Vuosilta 1553\xe2\x80\x931553 on per\xc3\xa4isin tarkkoja tietoja j\xc3\xa4ms\xc3\xa4l\xc3\xa4isten talonpoikien "miehenmetsien" lukum\xc3\xa4\xc3\xa4rist\xc3\xa4, joita Reisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 oli noina vuosina viisi. Viel\xc3\xa4 1500-luvun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 on tietoja my\xc3\xb6s alueella vuosisatojen ajan mets\xc3\xa4st\xc3\xa4neist\xc3\xa4 lappalaisista. Perim\xc3\xa4tiedon mukaan lappalaiset syrj\xc3\xa4ytettiin vakituisen asutusten tielt\xc3\xa4, mutta on pidetty my\xc3\xb6s mahdollisena, ett\xc3\xa4 osa heist\xc3\xa4 on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt alueelle ja sulautunut uuteen tulokasv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nKaskenpolttoasutuksesta pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi\n_START_PARAGRAPH_\nKustaa Vaasa alkoi tukea savolaisten kaskenpolttajien siirtymist\xc3\xa4 pohjoisemmaksi 1500-luvun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 alkaen. Tavoitteena oli P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan rajan turvaaminen ja siirt\xc3\xa4minenkin uudisasutuksen avulla. Reisj\xc3\xa4rven ensimm\xc3\xa4iset tunnetut vakituiset asukkaat olivatkin savolaiset kaskenpolttajat Pekka Heikinpoika R\xc3\xa4is\xc3\xa4nen, Heikki Parkkinen ja Antti Pesoinen, jotka mainittiin vuonna 1556 kruunun kirjanpidon sakkoluettelossa. Anna-Maria Vilkunan mukaan l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Juvalta ja Rantasalmelta per\xc3\xa4isin olleet talonpojat asuttivat aluksi erityisesti Vuohto- ja Kiljanj\xc3\xa4rven rantoja. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n teorian mukaan Reisj\xc3\xa4rvi-nimi olisi syntynyt Pekka R\xc3\xa4is\xc3\xa4sen mukaan, jolloin seutua olisi kutsuttu ensin R\xc3\xa4isj\xc3\xa4rveksi, josta nimi olisi my\xc3\xb6hemmin muuttunut Reisj\xc3\xa4rveksi._NEWLINE_Hallinnollisesti Reisj\xc3\xa4rven asutus jaettiin Kalajoen ja Lohtajan hallintopit\xc3\xa4jien kesken siten, ett\xc3\xa4 Kalajanj\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 kuului Kalajokeen ja Reisj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4 Lohtajaan. Kirkollisesti seutu oli osa Kalajokea. Vuonna 1647 Reisj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 muodostettiin Kalajoen kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4n rukoushuonekunta. Vaatimaton kirkko oli rakennettu jo 1624. 1600-luvun katovuosien ja 1700-luvun alun sotien koettelemusten j\xc3\xa4lkeen Reisj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4kiluku alkoi kasvaa ripe\xc3\xa4sti 1700-luvun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien. Valtio tuki vuodesta 1775 alkaen kylien tiluksista erotetuille liikamaille perustettavia uudistiloja eli kruununtiloja. 1700-luvun lopulla aloitettiin siihen asti yhteisomistuksessa olleiden maiden isojako, joka saatiin Reisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen 1844. Samaan aikaan lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6n tarpeisiin lis\xc3\xa4maan saamiseksi talonpojat aloittivat laajan Kalajanj\xc3\xa4rven kuivattamisen 1845. Kuivausty\xc3\xb6t jatkuivat vuoteen 1867 saakka. Kalajanj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 suuri kanavien halkoma peltolakeus._NEWLINE_Liikenneyhteyksien suhteen Reisj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4si Kalajoen em\xc3\xa4kirkolle ja markkinoille parhaiten Kalajokea my\xc3\xb6ten, jolla saattoi kes\xc3\xa4isin kuljettaa raskaitakin venekuormia. Helpointa tavaroiden kuljetus oli talvella joen j\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 pitkin. Esivalta salli kauppapuotien perustamisen maaseudulle vuonna 1859, jolloin Kalajoen markkinoiden merkitys v\xc3\xa4heni. Reisj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 oli maantieyhteys Kalajoelle, Savoon ja H\xc3\xa4meeseen. Tiet olivat tosin useimmiten kuljettavissa kes\xc3\xa4aikaan vain ratsain tai jalkaisin. Talvella ratsupoluilla pystyttiin kuljettamaan materiaalia helpommin. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten aiheuttamien vuoden 1656 levottomuuksien vuoksi Reisj\xc3\xa4rvelle rakennettiin varustus Savon talvitien varteen, joka tosin luhistui k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelvottomaksi 1671. Talvitien parantaminen Viitasaarelta kes\xc3\xa4tieksi aloitettiin 1820-luvulla ja se saatiin lukuisten h\xc3\xa4t\xc3\xa4aput\xc3\xb6iden pohjalta valmiiksi 1836. Tie Haapaj\xc3\xa4rvelle valmistui 1850-luvun lopulla._NEWLINE_Reisj\xc3\xa4rven ensimm\xc3\xa4inen kirkko oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vuoteen 1820, jolloin uusi kirkko valmistui samalle paikalle. Vuonna 1826 Reisj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 tuli kappeliseurakunta, joka liitettiin 1838 Haapaj\xc3\xa4rven kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Reisj\xc3\xa4rven kunta itsen\xc3\xa4istyi Haapaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 1865 ja seurakunta 1868. Tosin omaa pappia kuntalaiset p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t valitsemaan vasta 1876, koska ajan tapa vaati palkan maksamista edelliselle, eli Haapaj\xc3\xa4rven kirkkoherralle h\xc3\xa4nen virkakautensa loppuun saakka.\n_START_SECTION_\nReisj\xc3\xa4rven kunta\n_START_PARAGRAPH_\nKev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2007 Reisj\xc3\xa4rvi aloitti kuntaliitosselvityksen yhdess\xc3\xa4 Haapaj\xc3\xa4rven ja Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kaupunkien sek\xc3\xa4 K\xc3\xa4rs\xc3\xa4m\xc3\xa4en kunnan kanssa. 18. kes\xc3\xa4kuuta 2007 kunnanvaltuusto kuitenkin kielt\xc3\xa4ytyi \xc3\xa4\xc3\xa4nin 11\xe2\x80\x9310 kuntaliitoksesta.\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2017 lopussa Reisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 oli 2 813 asukasta, joista 1 174 asui taajamissa, 1 630 haja-asutusalueilla ja 9 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eiv\xc3\xa4t olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niist\xc3\xa4 asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Reisj\xc3\xa4rven taajama-aste on 41,9\xc2\xa0%. Reisj\xc3\xa4rven taajamav\xc3\xa4est\xc3\xb6 kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Reisj\xc3\xa4rven kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 174 asukasta.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nReisj\xc3\xa4rvi on Keski-Suomen j\xc3\xa4rvialueen ja Pohjanmaan lakeuden v\xc3\xa4list\xc3\xa4 vaihettumisaluetta. Kunta on runsasj\xc3\xa4rvisempi ja pinnanmuodoltaan vaihtelevampi kuin Pohjanmaan kunnat yleens\xc3\xa4._NEWLINE_Reisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on yli 150 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 tai lampea. Keskusj\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat Vuohtaj\xc3\xa4rvi, Reisj\xc3\xa4rvi ja Kiljanj\xc3\xa4rvi. Reisj\xc3\xa4rven it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 alkaa Kalajoki, joka mutkittelee pohjoiseen ja laskee Haapaj\xc3\xa4rveen. Muita huomattavia j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi ja Korpisenj\xc3\xa4rvi._NEWLINE_Maaper\xc3\xa4 on kunnan pohjois- ja etel\xc3\xa4osissa p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kvartsidioriittia, etel\xc3\xa4osassa granodioriittia ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 kiilleliusketta. Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on uraaliittiporfyriittialue. Maaper\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa moreenia. Keskuj\xc3\xa4rvien ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on laajahkoja savikerrostumia j\xc3\xa4\xc3\xa4nteen\xc3\xa4 ajalta, jolloin j\xc3\xa4rvet muodostivat suuremman vesialtaan. Savikot ulottuvat Kalajoen laaksoa seuraillen kunnan pohjoisrajalle saakka. Lis\xc3\xa4ksi kunnan alueella on jotakin matalia harjuja ja hiekkakankaita. Huomattavin harjujono kaartuu Pihtiputaan puolelta Reisj\xc3\xa4rven rantaan ja jatkuu Vuohtoj\xc3\xa4rven ja Kiljanj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4liselt\xc3\xa4 kannakselta Kangaskyl\xc3\xa4n kautta luoteeseen Sievin alueelle. Reisj\xc3\xa4rvi rajoittuu it\xc3\xa4- ja kaakkoisrajalla Suomensel\xc3\xa4n vedenjakajaan, jossa maanpinta on korkeimmillaan 180m merenpinnasta. Alavinta on Kalajoen laaksossa. Pienpiirteiss\xc3\xa4\xc3\xa4n pinnanmuodostus on kumpuilevaa, mutta mit\xc3\xa4\xc3\xa4n selv\xc3\xa4sti erottuvia kohoumia ei ole._NEWLINE_Alueella on melko paljon soita. Laajimpia suoalueita ovat Piilineva, Katajaneva, Isoneva ja Rautamullansuo.\n_START_SECTION_\nElinkeinoel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMaatalous on kunnassa voimakasta ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4en 27,3\xc2\xa0% ammatissa toimivasta v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 (2008). Palvelut, liikenne ja kauppa ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4v\xc3\xa4t eniten, 45,1\xc2\xa0%, kun taas kolmanneksi t\xc3\xa4rkein sektori on teollisuus ja rakennustoiminta (25,4\xc2\xa0%). Tunnetuimpia paikkakunnalla toimivia yrityksi\xc3\xa4 ovat muun muassa Elecster Oyj:n Reisj\xc3\xa4rven tehtaat sek\xc3\xa4 hirsitalopaketteja toimittavat Peuratalot ja Suomen Hirsikoto._NEWLINE_Matkailuelinkeino kohdentuu l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 maatilamatkailuyritysten palveluihin sek\xc3\xa4 luonto- ja er\xc3\xa4matkailuun. Reisj\xc3\xa4rvi on 115 kilometri\xc3\xa4 kattavan Reisj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 Perhoon ulottuvan Peuran polku -er\xc3\xa4maaretkeilyreitist\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4tepiste.\n_START_SECTION_\nTapahtumia\n_START_PARAGRAPH_\nReisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 vietettiin vuosina 1996\xe2\x80\x932007 vuosittain posliininmaalauksen ymp\xc3\xa4rille kehitetty\xc3\xa4 Posliinikes\xc3\xa4-tapahtumaa. Tapahtuma ker\xc3\xa4si parhaimmillaan tuhansittain posliininmaalauksesta kiinnostuneita useista eri maista. Tapahtuman primus motor oli posliininmaalauksen opettaja ja taiteilija Aira Suomela. Tapahtuma j\xc3\xa4rjestettiin viimeist\xc3\xa4 kertaa vuonna 2007._NEWLINE_Reisj\xc3\xa4rvi-p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t ker\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t vuosittain hein\xc3\xa4kuussa entisi\xc3\xa4 ja nykyisi\xc3\xa4 reisj\xc3\xa4rvisi\xc3\xa4 erilaisiin kotiseutuhenkisiin tapahtumiin._NEWLINE_Hein\xc3\xa4kuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 vanhoillislestadiolaisen her\xc3\xa4tysliikkeen vuosittaiset opistoseurat ovat kutsuneet vilkkaimpana iltanaan yhtaikaa jopa 18\xc2\xa0000 sanankuulijaa Reisj\xc3\xa4rven kristilliselle opistolle. Vuosina 2020 ja 2021 opistoseurat j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n elokuun alussa._NEWLINE_SRK:n Suviseurat j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n Reisj\xc3\xa4rven J\xc3\xa4rvikyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 26.\xe2\x80\x9329.6.2020.\n_START_SECTION_\nKirkko ja her\xc3\xa4tysliikkeet\n_START_PARAGRAPH_\nReisj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 tuli itsen\xc3\xa4inen kirkkoherrakunta vuonna 1867, jota ennen se kuului Kalajoen kirkkoherrakuntaan. Reisj\xc3\xa4rven seurakunnan johtavat kirkolliset her\xc3\xa4tysliikkeet ovat her\xc3\xa4nn\xc3\xa4isyys ja lestadiolaisuus. Reisj\xc3\xa4rven nykyinen kirkko valmistui 1820. Kirkon alttaritaulun on maalannut Arthur Heickell vuonna 1913.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nReisj\xc3\xa4rven koululaitoksessa on kolme ala-astetta (Kalaja, Lepp\xc3\xa4lahti ja Niemenkartano), yl\xc3\xa4aste, erityiskoulu ja lukio. Kunnassa toimivat my\xc3\xb6s Jokilatvan opisto, Ylivieskan seudun musiikkiopisto ja Reisj\xc3\xa4rven kristillinen opisto.\n_START_SECTION_\nKyli\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKalaja (tai Iso-Kalaja), Kangaskyl\xc3\xa4, Kinnulanranta, Lepp\xc3\xa4lahti, Levonper\xc3\xa4, Reisj\xc3\xa4rvi (Keskikyl\xc3\xa4).\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nReisj\xc3\xa4rven pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla lanttulaatikko, lihavelli ja laatikkoruokien kanssa tarjottava mullinlihapaisti nimelt\xc3\xa4 p\xc3\xb6ysti.'