b'\n_START_ARTICLE_\nHelsingin yliopiston Observatorio\n_START_SECTION_\nAlkuvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nObservatorio valmistui vuonna 1834 T\xc3\xa4htitorninm\xc3\xa4elle Helsinkiin. Turussa oli ollut vuodesta 1819 observatorio, mutta Turun palon j\xc3\xa4lkeen 1827 keisari Nikolai I p\xc3\xa4\xc3\xa4tti siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 yliopiston Helsinkiin. Niin sinne my\xc3\xb6s rakennettiin uusi observatorio._NEWLINE_Observatoriota suunnittelivat Carl Ludvig Engel ja Friedrich Wilhelm August Argelander, joka oli yliopiston t\xc3\xa4htitieteen professori vuodesta 1828. Se oli maailmassa ensimm\xc3\xa4inen nykyaikainen observatorio, jossa k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t t\xc3\xa4htitornit olivat elimellisen\xc3\xa4 osana observatoriota._NEWLINE_Observatorion meridiaanisaliin sijoitettiin meridiaani- ja ohikulkukoneet, joilla tehtiin pohjois-etel\xc3\xa4suuntaisia t\xc3\xa4htien paikkahavaintoja. Keskimm\xc3\xa4iseen k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4\xc3\xa4n torniin sijoitettiin 1834 saapunut niin sanottu Argelanderin refraktori, jossa on 18 senttimetrin objektiivi. L\xc3\xa4ntisess\xc3\xa4 tornissa oli Joseph von Fraunhoferin valmistama heliometri.\n_START_SECTION_\nOsanotto t\xc3\xa4htiluettelot\xc3\xb6ihin\n_START_PARAGRAPH_\nArgelanderin muutettua Bonniin 1837 tuli t\xc3\xa4htitieteen professoriksi Gustaf Lundahl 1842 ja sitten Fredrik Wolstedt 1846. H\xc3\xa4nen j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 professoriksi tuli 1862 Adalbert Krueger, joka oli toiminut Argelanderin apulaisena Bonnin observatoriossa. Krueger otti osaa Helsingiss\xc3\xa4 Astronomische Gesellschaftin suureen t\xc3\xa4htiluetteloty\xc3\xb6h\xc3\xb6n. H\xc3\xa4n havaitsi ohikulkukoneella 14\xc2\xa0680 t\xc3\xa4hte\xc3\xa4._NEWLINE_Anders Donnerista tuli t\xc3\xa4htitieteen professori vuonna 1883. H\xc3\xa4nen aikanaan tuli k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n t\xc3\xa4htivalokuvaus. 1890 Observatoriolle valmistui niin sanottu uusi t\xc3\xa4htitorni, jossa on 330 millimetrin linssiobjektiivi valokuvaukseen ja 254 millimetrin visuaaliobjektiivi. Observatorio osallistui sill\xc3\xa4 suureen kansainv\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6n\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n Carte du Ciel -ohjelmaan. Kaikki ohjelmaa varten otettavat t\xc3\xa4htiluettelolevyt otettiin 1896 menness\xc3\xa4, t\xc3\xa4htikarttalevyt vuoteen 1911 menness\xc3\xa4. Levyjen mittaaminen oli hidasta, viimeinen osa t\xc3\xa4htiluettelosta julkaistiin 1937. Helsingin observatorio oli ainoa, joka sai ty\xc3\xb6n valmiiksi._NEWLINE_Donnerin j\xc3\xa4lkeen professoriksi tuli 1918 K.F. Sundman, joka oli tullut tunnetuksi t\xc3\xa4ydellisest\xc3\xa4 kolmen kappaleen ongelman ratkaisustaan. H\xc3\xa4nen j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 professoriksi tuli Gustaf J\xc3\xa4rnefelt.\n_START_SECTION_\nAstrofysiikan tulo Suomeen\n_START_PARAGRAPH_\nAstrofysiikasta tuli t\xc3\xa4htitieteen valtavirta 1900-luvulla. Suomessa oli kuitenkin mahdotonta opiskella astrofysiikkaa. Niinp\xc3\xa4 Jaakko Tuomisen oli ment\xc3\xa4v\xc3\xa4 ulkomaille alaa opiskelemaan. Tuominen palasi Suomeen 1950 ja h\xc3\xa4net nimitettiin henkil\xc3\xb6kohtaiseksi ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4iseksi professoriksi t\xc3\xa4htitieteeseen. H\xc3\xa4nen aloitteestaan Helsingin yliopistoon perustettiin 1951 Radioastronominen asema. Sen nimi muutettiin Astrofysiikan laboratorioksi 1960-luvun lopulla._NEWLINE_Vuonna 1967 yliopistolle tehtiin esitys uuden t\xc3\xa4htitornin rakentamisesta Mets\xc3\xa4hoviin astrofysikaalisten havaintojen tekoa varten. Esitys eteni nopeasti, ja 1971 Mets\xc3\xa4hoviin nousi t\xc3\xa4htitorni, jossa on 60 senttimetrin Rithey-Chretien-peilikaukoputki._NEWLINE_Observatorio oli ollut esimiehen asuntona perustamisestaan l\xc3\xa4htien. Vuonna 1969 professori Gustaf J\xc3\xa4rnefelt oli muuttanut sielt\xc3\xa4 pois. Uudeksi professoriksi oli nimitetty Paul Kustaanheimo. H\xc3\xa4n aikoi muuttaa observatorioon asumaan. Est\xc3\xa4\xc3\xa4kseen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n Astrofysiikan laboratorion v\xc3\xa4ki tilasi muuttoauton 3. joulukuuta 1969 ja muutti observatorioon ilman yliopiston lupaa. Toimenpidett\xc3\xa4 tuki muun muassa joukko valtiotieteiden opiskelijoita._NEWLINE_Yliopisto suhtautui valtaajiin hyvin ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4v\xc3\xa4isesti. Jo seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 yliopisto alkoi muuttaa entist\xc3\xa4 esimiehen asuntoa ty\xc3\xb6tiloiksi. Tapahtumaa on totuttu nimitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Observatorion valtaukseksi.\n_START_SECTION_\nUusi aika observatoriolla\n_START_PARAGRAPH_\nKustaanheimo sai virkavapautta seuraavana vuonna. Eron t\xc3\xa4htitieteen professorin virasta h\xc3\xa4n sai 1977. Jaakko Tuomisesta tuli t\xc3\xa4htitieteen professorin viransijainen vuoteen 1974 saakka, jolloin h\xc3\xa4n j\xc3\xa4i el\xc3\xa4kkeelle._NEWLINE_T\xc3\xa4htitieteen resursseja on lis\xc3\xa4nnyt muun muassa se, ett\xc3\xa4 Suomi on mukana yhteispohjoismaisessa 2,5 metrin NOT-teleskoopissa Kanariansaarilla ja oli mukana Swedish-ESO Submillimetre teleskoopissa Chiless\xc3\xa4 1987\xe2\x80\x932003. Suomi liittyi Euroopan etel\xc3\xa4iseen observatorioon ESOon 2004.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4htitieteen laitos lopetetaan\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2010 voimaan tulleen uuden yliopistolain my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Helsingin yliopiston konsistori lakkautti t\xc3\xa4htitieteen laitoksen. T\xc3\xa4htitieteen opetus p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 osaksi fysiikan laitosta 1.1.2010 ja henkil\xc3\xb6kunta siirrettiin fysiikan laitoksen alaisuuteen ilman omaa osastoa._NEWLINE_Observatorio remontoitiin vuosina 2011\xe2\x80\x932012. Lokakuussa 2012 Observatoriolla avattiin Yliopistomuseoon kuuluva, avaruudesta sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4htitieteen historiasta ja tulevaisuudesta kertova yleis\xc3\xb6keskus, joka on suunnattu erityisesti koululaisille. Yleis\xc3\xb6keskukseen kuuluu n\xc3\xa4yttelyiden lis\xc3\xa4ksi planetaario ja kahvila sek\xc3\xa4 vuokrattava luentosali, jossa voi j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 erilaisia tilaisuuksia. Yliopiston almanakkatoimiston toimitilat pysyv\xc3\xa4t Observatoriolla. My\xc3\xb6s T\xc3\xa4htitieteellinen yhdistys Ursa sai rakennuksesta tiloja.'