b'\n_START_ARTICLE_\nMurray Bookchin\n_START_PARAGRAPH_\nMurray Bookchin (14. tammikuuta 1921 \xe2\x80\x93 20. hein\xc3\xa4kuuta 2006) oli yhdysvaltalainen anarkistisesta perinteest\xc3\xa4 vaikutteita saanut yhteiskuntafilosofi. H\xc3\xa4n oli sosiaaliekologian perustaja ja on kirjoittanut useita kymmeni\xc3\xa4 kirjoja politiikasta, filosofiasta, historiasta, kaupungeista sek\xc3\xa4 ekologiasta.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nBookchin syntyi New Yorkissa juutalaisven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten siirtolaisten, Nathan ja Rose Bookchinin lapseksi. Nuorena h\xc3\xa4n tutustui marxismiin, ja liittyi jo 9-vuotiaana kommunistien pioneerij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n. 1930-luvun lopussa Bookchin sanoutui irti stalinismista ja siirtyi kohti trotskilaisuutta. Viel\xc3\xa4 1950-luvulla h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli trotskilaisen Contemporary Issues nimisen kausijulkaisun parissa. Bookchin kuitenkin n\xc3\xa4ki marxismi-leninismiss\xc3\xa4 sis\xc3\xa4\xc3\xa4nrakennetun tendenssin ihmisten pakottamiseen, ja lopulta h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli anarkisti. 1950-luvulla h\xc3\xa4n oli mukana perustamassa Libertarian League -nimist\xc3\xa4 anarkistista ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 New Yorkiin._NEWLINE_Bookchinin kirja Our Synthetic Environment (Synteettinen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6mme) julkaistiin Lewis Herber pseudonyymin takaa vuonna 1962 kuusi kuukautta ennen Rachel Carsonin kuuluisaa Silent Spring -kirjaa. Omassa kirjassaan Bookchin kuvaa monia ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ongelmia sek\xc3\xa4 radikaaleja poliittisia suunnitelmiaan. H\xc3\xa4nen esseens\xc3\xa4 "Ecology and Revolutionary Thought" (Ekologia ja vallankumouksellinen ajattelu) toi ekologian k\xc3\xa4sitteen radikaaliin politiikkaan. Muissa tuon ajan esseiss\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4n teki pioneerity\xc3\xb6t\xc3\xa4 ekologisen teknologian alalla. Bookchin luennoi 1960-luvulla ymp\xc3\xa4ri Yhdysvaltoja, auttaen popularisoimaan ekologian k\xc3\xa4sitteen vastakulttuuriin. H\xc3\xa4nen vuoden 1969 laajalti levitetty esseens\xc3\xa4 "Listen, Marxist!" varoitti opiskelijoita marxismista. 1960-luvun esseet on julkaistu my\xc3\xb6hemmin kirjassa Post-Scarcity Anarchism._NEWLINE_1950- ja 1960-luvun aikana Bookchin ty\xc3\xb6skenteli monissa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enluokan aktioissa. H\xc3\xa4n alkoi opettaa 1960-luvun lopussa Manhattanilla sijaitseessa vastakulttuurin suosimassa Free Universityss\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n sai viran Ramapo State Collegesta, New Jerseyst\xc3\xa4. Vuonna 1971 Bookchin perusti Yhteiskuntaekologian instituuttinsa Vermontiin, ja siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4n opetti vuoteen 2004 asti. Vermontista k\xc3\xa4sin Bookchin teki luennointimatkoja ymp\xc3\xa4ri maailmaa ja kirjoitti ahkerasti. Vuoden 1982 kirjallaan, Ecology of Freedom, Bookchin teki syv\xc3\xa4n vaikutuksen vihre\xc3\xa4\xc3\xa4n liikkeeseen. H\xc3\xa4n osallistui my\xc3\xb6s esimerkiksi ydinvoimaa vastustaneeseen Clamshell Allianceen New Englandissa. Bookchinin ajattelussa kansalaisliikkeet ovatkin er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen "muutoksen hiiva", jolla on keskeinen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 historian muokkaamisessa._NEWLINE_Bookchinin viimeiseksi teokseksi j\xc3\xa4i neliosainen The Third Revolution, jossa h\xc3\xa4n kartoittaa Euroopan ja Amerikan vallankumouksellisten liikkeiden libertaarisia piirteit\xc3\xa4._NEWLINE_Bookchin kuoli 85-vuotiaana 30. hein\xc3\xa4kuuta 2006 kotonaan Vermontissa syd\xc3\xa4nvikaan.\n_START_SECTION_\nAjattelu\n_START_PARAGRAPH_\nBookchin pysyi koko ik\xc3\xa4ns\xc3\xa4 radikaalina kapitalismin arvostelijana ja vallan hajauttamisen puolestapuhujana. Yhteiskunnallista n\xc3\xa4kemyst\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi lopulta kutsumaan nimell\xc3\xa4 "libertarian municipalism". Se perustuu osittain suoraan demokratiaan. Biosentrismiin ja syv\xc3\xa4ekologiaan Bookchin suhtautui kritisoiden my\xc3\xb6s tiettyihin ekologisiin new age -liikkeen suuntauksiin. Syv\xc3\xa4ekologian ja biosentrismin kannattajat arvostelivat Bookchini\xc3\xa4 ihmiskeskeisyydest\xc3\xa4, ja Bookchin taas arvosteli n\xc3\xa4it\xc3\xa4 kriitikkojaan misantropiasta ja koko ihmiskunnan syytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 ekologisesta kriisist\xc3\xa4. Bookchinin mukaan vain tietyt piirteet ihmisten yhteiskunnassa saavat aikaan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6kriisin. Vuonna 1999 Bookchin luopui sanan anarkismi k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 kuvaillessaan n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4\xc3\xa4n ja alkoi suosia k\xc3\xa4sitett\xc3\xa4 kommunalismi.\n_START_SECTION_\nValtahierarkiat\n_START_PARAGRAPH_\nKeskeinen k\xc3\xa4site Bookchinin yhteiskunnallisessa ajattelussa on valtahierarkia. Yhteiskunnassa valtahierarkiat antavat yhdelle ryhm\xc3\xa4lle ylivallan toiseen est\xc3\xa4en alistettua saavuttamasta haluamiaan p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Marxismista poiketen Bookchin ei n\xc3\xa4e taloussuhteita perustavana alistamisen muotona, ja anarkisteista poiketen h\xc3\xa4n ei n\xc3\xa4e valtiota alistamisen ensisijaisena muotona. Valtahierarkia on Bookchinill\xc3\xa4 fyysisen vallank\xc3\xa4yt\xc3\xb6n lis\xc3\xa4ksi mielentila. Ihmisi\xc3\xa4 voi h\xc3\xa4nen mukaansa alistaa my\xc3\xb6s uskomuksilla. Ihmiset sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4v\xc3\xa4t sosiaaliset hierarkkiset rakenteet ja hyv\xc3\xa4ksyv\xc3\xa4t n\xc3\xa4in alistetun el\xc3\xa4m\xc3\xa4n itse\xc3\xa4\xc3\xa4n ylemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 olevan ryhm\xc3\xa4n edess\xc3\xa4. Ihmisen vapaus siis edellytt\xc3\xa4isi muutakin kuin ulkoisten pakkokeinojen poistoa. P\xc3\xa4\xc3\xa4teoksessaan Ecology of Freedom Bookchin j\xc3\xa4ljitt\xc3\xa4\xc3\xa4 erilaisia hierarkian ja alistamisen yhteiskunnallisia muotoja paleoliittiselta kaudelta asti nykymaailmaan._NEWLINE_Bookchin v\xc3\xa4itti my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 luonnon alistaminen juontuu n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 yhteiskunnallisista valtahierarkioista. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ei ole kuitenkaan deterministist\xc3\xa4 suhdetta hierarkioiden ja luonnon alistamisen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, vaan valtahierarkioilla t\xc3\xa4ytetty yhteiskunta voi my\xc3\xb6s teoriassa olla alistamatta luontoa. Valtahierarkiat tarjoavat kuitenkin Bookchinin mukaan psykologiset ja materiaaliset edellytykset luonnon riistolle. Hierarkkisen yhteiskunnan instituutiot ja k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6t on tehty ihmisten ja muiden asioiden hallitsemista ajatellen. Esimerkiksi taloudellinen tehokkuus on t\xc3\xa4llainen k\xc3\xa4site, koska siin\xc3\xa4 valta toisten ihmisten yli (esimerkiksi kapitalisteille valta ty\xc3\xb6skentelevien ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten yli) tuo joillekin tahoille valtaa ja vaurautta.\n_START_SECTION_\nOrgaaninen yhteiskunta\n_START_PARAGRAPH_\nBookchin puhuu yhteiskuntafilosofian "organistisesta traditiosta". H\xc3\xa4nen hahmottelemassaan "orgaanisessa yhteiskunnassa" yksil\xc3\xb6t ovat "dialektisessa suhteessa" toisiin ihmisiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin keskitie yhteiskuntafilosofiassa usein esiintyv\xc3\xa4n kollektivismin (yksil\xc3\xb6t ovat yhteiskunnan tuote) ja individualismin (yhteiskunta koostuu vain joukosta yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4) v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Bookchinin filosofiassa ihmiset luovat toiminnallaan ja p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksill\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteis\xc3\xb6t, mutta vaikutussuhde menee my\xc3\xb6s yhteis\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ihmisiin p\xc3\xa4in. Ihmiset ja yhteis\xc3\xb6 siis muovaavat toinen toisiaan. Oleellista on, ett\xc3\xa4 ihminen voi joko olla tiedostamatta asemaansa tai sitten h\xc3\xa4n voi tilanteen tiedostaen pyrki\xc3\xa4 muokkaamaan historiaa. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavoin ihmiset voivat toteuttaa luonnollisen potentiaalinsa tietoisina ajattelevina olentoina. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 "itse-determinoiva" k\xc3\xa4yt\xc3\xb6s on kuitenkin mahdollista vain kaikkien ulkoisen kontrollin ja dominaation muotojen poissa ollessa. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n kuuluvat fyysisen vallan lis\xc3\xa4ksi sosiaalinen, legaalinen, psykologinen, intellektuaalinen ja emotionaalinen pakottaminen. T\xc3\xa4llaisen filosofisen anarkismin mukaan pakottava auktoriteetti ei ole koskaan oikeutettu. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n tasolla t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoittaa osallistuvaa demokratiaa ja yhteiskunnallisia instituutioita, joissa kell\xc3\xa4\xc3\xa4n ei ole auktoriteetti\xc3\xa4 toisen yli. Bookchin vertaa ihanneyhteiskuntaa terveeseen ekosysteemiin: molemmat ovat monimuotoisia, tasapainottuneita ja harmonisia._NEWLINE_Ekofilosofiassaan Bookchin kehitteli oppia nimelt\xc3\xa4 dialektinen naturalismi. H\xc3\xa4n oli saanut t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 suhteessa vaikutteita Hegelilt\xc3\xa4 ja Aristoteleelt\xc3\xa4. Bookchin pysyi ekoradikalismistaan huolimatta valistuksen arvojen ja rationalisuuden kannattajana. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n suhtautuu modernin teknologian mahdollisuuksiin monia muita radikaaleja ekologisen ajattelun edustajia suopeammin.'