b'\n_START_ARTICLE_\nPeltovalvatti\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nPeltovalvatin korkeus vaihtelee tavallisesti 40\xe2\x80\x93150 senttimetrin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Ontot, lehdekk\xc3\xa4\xc3\xa4t ja runsaasti maitiaisnestett\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t varret nousevat laajan, vaakasuoran juuriston silmuista. Varret ovat tavallisesti haarattomia. Kasvin alemmat lehdet ovat ruodillisia, kierteisesti olevat varsilehdet ovat sepivi\xc3\xa4. Lehtilapa on kapeahko ja v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n sinivihre\xc3\xa4. Etenkin varsilehdet ovat tavallisesti pariliuskaisia. Liuskojen laidat ovat ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisen karkeanirhaisia ja hienopiikkisi\xc3\xa4. Peltovalvatin myker\xc3\xb6st\xc3\xb6 on l\xc3\xa4hes lehdet\xc3\xb6n ja huiskilomainen. Myker\xc3\xb6t ovat pitk\xc3\xa4per\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja 4\xe2\x80\x935\xc2\xa0cm leveit\xc3\xa4, teri\xc3\xb6 on v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n keltainen. Suomessa laji kukkii hein\xc3\xa4-elokuussa. Hedelm\xc3\xa4 on lenninhaivenellinen litte\xc3\xa4 p\xc3\xa4hkyl\xc3\xa4, jonka pappus on varreton ja hapsihaiveninen._NEWLINE_Pohjoismaissa peltovalvatista tavataan kolmea eri muunnosta: rikkapeltovalvattia (S. arvensis var. arvensis), kaljupeltovalvattia (S. arvensis var. glabrescens) ja merivalvattia (S. arvensis var. maritimus). Muunnokset erottuvat toisistaan l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 koon, lehtien muodon, myker\xc3\xb6iden sek\xc3\xa4 p\xc3\xa4hkyl\xc3\xb6iden v\xc3\xa4rin ja koon perusteella. Rikkapeltovalvatti on kookaskokoinen ja sen myker\xc3\xb6periss\xc3\xa4 ja kehdoissa on pitki\xc3\xa4, j\xc3\xa4ykki\xc3\xa4 keltaisia nystykarvoja. Sen p\xc3\xa4hkyl\xc3\xa4t ovat 2,5\xe2\x80\x933\xc2\xa0mm pitki\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n tummanruskeita. Meripeltovalvatti on puolestaan matalakasvuinen, sen lehtilavat ovat m\xc3\xb6yheit\xc3\xa4, kapeita ja usein l\xc3\xa4hes liuskattomia. Myker\xc3\xb6t ovat v\xc3\xa4h\xc3\xa4lukuisia. P\xc3\xa4hkyl\xc3\xa4t ovat 3\xe2\x80\x934\xc2\xa0mm pitki\xc3\xa4 ja vaihtelevat v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n valkoisehkosta kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kaljupeltovalvatti muistuttaa l\xc3\xa4heisesti rikkapeltovalvattia, mutta silt\xc3\xa4 puuttuu keltaiset nystyt myker\xc3\xb6perist\xc3\xa4 ja kehdoista.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nPeltovalvattia tavataan suurimmasta osasta Eurooppaa, mutta se puuttuu Etel\xc3\xa4-Portugalista, -Espanjasta ja -Italiasta, suurimmasta osasta Kreikkaa ja Albaniaa, Islannista, Fennoskandian vuoristoalueilta sek\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n pohjoisimmista osista. Levinneisyysalue jatkuu laikuttaisena Aasian puolella Etel\xc3\xa4-Siperiaan. Muualla Aasiassa lajia tavataan vain satunnaisesti L\xc3\xa4hi-id\xc3\xa4st\xc3\xa4 Keski-Aasiaan, Intiaan, Kiinaan ja Japaniin saakka. Lajia kasvaa my\xc3\xb6s Afrikassa Marokosta Tunisiaan sek\xc3\xa4 mantereen etel\xc3\xa4osissa. Pohjois-Amerikassa peltovalvatti on ihmisen mukana levinnyt l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4- ja Keski-Kanadaan sek\xc3\xa4 Yhdysvaltojen pohjoisosiin. Lajia tavataan my\xc3\xb6s Keski- ja Etel\xc3\xa4-Amerikassa sek\xc3\xa4 Australiassa ja Uudessa-Seelannissa._NEWLINE_Suomessa peltovalvattia tavataan l\xc3\xa4hes koko maasta. Lajin muunnoksista tavataan rikkapeltovalvattia ja meripeltovalvattia. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 meripeltovalvatti on alkuper\xc3\xa4islaji kun taas rikkapeltovalvatti on Etel\xc3\xa4- ja Keski-Suomessa muinaistulokas, pohjoisempana vakiintunut uustulokas. Rikkapeltovalvattia tavataan koko maassa aivan pohjoisinta Lappia lukuun ottamatta. Etel\xc3\xa4- ja Keski-Suomessa laji on paikoin eritt\xc3\xa4in yleinen, Kainuussa ja Lapissa harvinaisempi. Rikkapeltovalvatti on yleistynyt Suomessa viime vuosikymmenin\xc3\xa4. Meripeltovalvattia tavataan puolestaan kaikilla merenrannoilla sek\xc3\xa4 Suomenlahdella ett\xc3\xa4 Pohjanlahdella.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPeltovalvatti on ihmisen toiminnasta hy\xc3\xb6tyv\xc3\xa4 laji, jota tavataan esimerkiksi pelloilla, joutomailla, puutarhoissa, hein\xc3\xa4nurmilla, tienvarsilla ja rannoilla. Muunnoksista meripeltovalvatti kasvaa kuitenkin ainoastaan merenrannoilla etenkin kivikoissa sek\xc3\xa4 merenrantaniityill\xc3\xa4, kallionraoissa ja hietikoilla._NEWLINE_Etenkin kev\xc3\xa4tviljapelloilla peltovalvatti on sitke\xc3\xa4 ja vaikeasti torjuttava juuririkkakasvi, joka levi\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 siementen ett\xc3\xa4 maavartensa avulla. Yhdest\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6st\xc3\xa4 voi kehitty\xc3\xa4 yli 6\xc2\xa0000 siement\xc3\xa4. Juuriensa avulla se muodostaa laajoja kasvustoja. Laji on vaikea h\xc3\xa4vitett\xc3\xa4v\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 pienist\xc3\xa4kin juuren osista voi kasvaa uusia kasveja.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPeltovalvatti sopii my\xc3\xb6s ravintokasviksi muiden valvattilajien tapaan. My\xc3\xb6s sen rehuarvo on hyv\xc3\xa4.'