b'\n_START_ARTICLE_\nRinkeli (leivonnainen)\n_START_PARAGRAPH_\nRinkeli tai rinkil\xc3\xa4 on renkaan tai silmukan muotoinen vehn\xc3\xa4leivonnainen. Tunnettu suomalainen perinneleivonnainen on viipurinrinkeli._NEWLINE_Rinkeli yleistyi Euroopassa keskiajalla. Sen omintakeinen muoto kuvaa rinnan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle ristiin asetettuja k\xc3\xa4sivarsia, mik\xc3\xa4 oli keskiajalla yleinen tapa rukoilla. Tarinan mukaan er\xc3\xa4s italialainen munkki olisi 600-luvulla kehitt\xc3\xa4nyt t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tavan pohjalta leivonnaisen. H\xc3\xa4n antoi oppilailleen lahjaksi pieni\xc3\xa4 leipi\xc3\xa4, jotka oli muotoiltu muistuttamaan lasten ristikk\xc3\xa4in asettamia k\xc3\xa4si\xc3\xa4. Leivonnaisen nimeksi tuli pretiolas \xe2\x80\x93 pieni palkinto. Leipurit ymp\xc3\xa4ri Euroopan omaksuivat ajatuksen, ja rinkelist\xc3\xa4 tuli onnen, pitk\xc3\xa4n el\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja menestyksen symboli. Esimerkiksi saksalaiset lapset ripustivat uutenavuotena kaulaansa rinkeleit\xc3\xa4._NEWLINE_Rinkelist\xc3\xa4 tuli viel\xc3\xa4 kuuluisampi vuonna 1510, kun turkkilaiset joukot yrittiv\xc3\xa4t \xc3\xb6isin kaivautua Wienin muurien ali. Kaupungin y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4t leipurit kuulivat metelin ja turkkilaisten aikeet estettiin. Kiitoksena t\xc3\xa4st\xc3\xa4 leipurit saivat omaksi sinetikseen rinkelin kuvan, ja siit\xc3\xa4 on sittemmin tullut kaikkien leipureiden ja leipomoiden tunnus._NEWLINE_Suomessa rinkeli saapui Viipuriin 1300-luvulla fransiskaanimunkkien my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Kun luostarin toiminta uskonpuhdistuksen j\xc3\xa4lkeen lakkasi, my\xc3\xb6s kansa tutustui rinkelin valmistuksen saloihin. V\xc3\xa4hitellen rinkelist\xc3\xa4 tuli yl\xc3\xa4luokan herkku, ja Viipurista toimitettiin rinkeleit\xc3\xa4 Turun Akatemian vihki\xc3\xa4isiin 1649 ja Pietarin yl\xc3\xa4luokalle 1700-luvulla. Viipurista rinkelintekotaidot levisiv\xc3\xa4t Lappeelle ja muualle It\xc3\xa4-Suomeen.'