b'\n_START_ARTICLE_\nMartinniemi\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSuurimmillaan taajav\xc3\xa4kisen yhdyskunnan asukasluku oli 1960-luvun alussa, jolloin se oli noin 5\xc2\xa0000 eli enemm\xc3\xa4n kuin kolmasosa koko Haukiputaan silloisesta asukasluvusta. Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli 15 kauppaa, kaksi elokuvateatteria, kolme tanssipaikkaa (Renkaan talo, Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalo ja Kerhola), taksiasema, kahviloita, ruokala-ravintoloita, neuvola, hammasl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri, kunnanl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin vastaanotto, apteekki ja kolme koulua (Pudas, Uusi koulu ja Vanha koulu). Ajoittain toimi my\xc3\xb6s nelj\xc3\xa4 tanssilavaa (Onganranta, Mustakari, Renkaan talon pihalava ja Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalon pihalava)._NEWLINE_Martinniemi kuten my\xc3\xb6s kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluva Kurtinhauta lienev\xc3\xa4t saaneet nimens\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 1500-luvun lopulla asuneesta Martti Kurtista. _NEWLINE_Martinniemi on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin omakotitaloaluetta muutamia rivi- ja kerrostaloja lukuun ottamatta. Martinniemess\xc3\xa4 oleva Martinniemen koulu peruskorjattiin vuosina 2005\xe2\x80\x932006. Koulun tiloissa jo vuodesta 1954 l\xc3\xa4htien toiminut kirjasto oli lakkauttamisuhan alla, mutta s\xc3\xa4ilytettiin. Sen sijaan neuvola lakkautettiin._NEWLINE_Martinniemeen asutettiin sodan j\xc3\xa4lkeen entisi\xc3\xa4 petsamolaisia ja Laatokan karjalaisia. Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on ortodoksinen rukoushuone ja yksi Pohjois-Suomen suurimpia ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entaloja. Arkkitehti Ilmari Ahosen suunnittelema Pietarin ja Paavalin sek\xc3\xa4 Arseni Konevitsalaisen rukoushuone on vihitty vuonna 1962._NEWLINE_Tunnettuja martinniemel\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ovat laulaja Lea Laven, europarlamentaarikko Samuli Pohjamo, kirjailija Joni Skiftesvik, painin maailmanmestari Eero Tapio, urheilukirjailija Matti Hannus, laulaja-lauluntekij\xc3\xa4 Jukka Takalo, joka on levytt\xc3\xa4nyt muun muassa Martinniemi -singlen, kansanedustaja Hjalmar Lindqvist ja kansanedustaja-ministeri Yrj\xc3\xb6 Murto._NEWLINE_Kirjailija Joni Skiftesvik sivuaa monissa kirjoissaan Martinnieme\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen teksteihins\xc3\xa4 perustuvia tv-elokuvia on kuvattu Martinniemess\xc3\xa4. Skiftesvikin novellin filmatisointi, Martinniemess\xc3\xa4 kuvattu tv-elokuva "Puhalluskukkapoika ja taivaankorjaaja" valittiin vuonna 2003 Pohjoismaiden parhaaksi tv-elokuvaksi._NEWLINE_Kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluvassa Kurtinhaudassa on ikivanhoille hiekkadyyneille kasvanut merenrantamets\xc3\xa4, jota kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4isten voimakkaasta vastustuksesta huolimatta talousvaikeuksien kanssa painiskeleva Haukiputaan kunta yritti kahteen otteeseen muuttaa asuntoalueeksi. Paikalliset asukkaat ovat halunneet s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ainutlaatuisen kauniin rantamets\xc3\xa4n kaikkien yhteisen\xc3\xa4 virkistysalueena. 1980-luvulla asukkaat ilmaisivat kantansa laajalla kansalaisadressilla ja kaavoitushanke kaatui Haukiputaan kunnanvaltuustossa. Toistamiseen kunta yritti kaavoittaa mets\xc3\xa4n asuinalueeksi vuosina 2006\xe2\x80\x932008. T\xc3\xa4m\xc3\xa4kin hanke kariutui kunnanvaltuustossa asukkaiden ker\xc3\xa4tty\xc3\xa4 yli 3\xc2\xa0000 nimen kansalaisadressin. Kaavasta j\xc3\xa4tettiin my\xc3\xb6s l\xc3\xa4hes 250 valitusta. Kaavoitushanke ja sit\xc3\xa4 vastustanut Pro Kurtinhauta -liike saivat laajaa n\xc3\xa4kyvyytt\xc3\xa4 jopa valtakunnallisesti._NEWLINE_Martinniemen kyl\xc3\xa4yhdistys on esitt\xc3\xa4nyt Kurtinhaudan merenrantamets\xc3\xa4n, viereisen kalasataman ja Mustakarin saaren alueelle vapaa-ajankeskusta._NEWLINE_Rantamets\xc3\xa4\xc3\xa4n on rakennettu yli kaksi kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 kulttuuri- ja luontopolku, jossa esitell\xc3\xa4\xc3\xa4n paikkakunnan historiaa, alueen luontoa, Kiiminkijokea sek\xc3\xa4 Joni Skiftesvikin kirjojen ja Jukka Takalon laulujen taustana olevaa seutua ja maisemaa._NEWLINE_Nykyisin Martinniemi el\xc3\xa4\xc3\xa4 voimakasta rakentamis- ja kasvukautta. Asukasluku lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy nopeasti. Kyl\xc3\xa4n vuonna 1955 valmistunut noin 200 oppilaan koulu remontoitiin perusteellisesti ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kotia laajennettiin. Uusia asuntoalueita on kaavoitettu muun muassa Vahtolan ja Onganrannan alueille ja rakennusty\xc3\xb6t ovat meneill\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nSatama\n_START_PARAGRAPH_\nMartinniemess\xc3\xa4 oli laivaliikennett\xc3\xa4 ja puutavaran ulosvienti\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes kahdensadan vuoden ajan. Martinniemen lastauspaikkaa, Kiiminkijokisuun ulkopuolella olevaa redi\xc3\xa4 kuvaa Petter Nymanssonin vuodelta 1784 olevassa kartastossaan Sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rden \xc3\xb6ster on Bottniska wiken n\xc3\xa4in: "Siin\xc3\xa4 on lastauspaikka, jossa er\xc3\xa4\xc3\xa4n maalaisen 900\xe2\x80\x931\xc2\xa0000 tynnyri\xc3\xa4 vet\xc3\xa4v\xc3\xa4 kuutto lastaa kuljettaen kolmasti kes\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tervaa ja ruokatavaraa Tukholmaan". Siteeraus Nymanssonin karttatekstist\xc3\xa4 on mainittu Suomen luotsi- ja majakkalaitoksen historiassa, joka julkaistiin vuonna 1947._NEWLINE_Enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n Martinniemess\xc3\xa4 k\xc3\xa4vi 1960-luvun alkupuolella l\xc3\xa4hes 200 laivaa vuodessa. Laivat lastasivat sahatavaraa, jonkin verran my\xc3\xb6s propseja ja paperimassaa. Martinniemen redin kautta vietiin ulos my\xc3\xb6s sahatavaraa A. Santaholma Oy:n Jokirannan sahalta. Puutavara kuljetettiin  Santaholmalta ja Rauma-Repolasta redill\xc3\xa4 oleviin laivoihin hinaajien vet\xc3\xa4mill\xc3\xa4 proomuilla. _NEWLINE_Redilastauksen p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 vientitoimintaa oli viel\xc3\xa4 Rauma-Repolan tehtaiden omassa satamassa, joka avattiin vuonna 1970. Satama oli yksi Per\xc3\xa4meren merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 puutavaran vientisatamista 1970-luvulla.\n_START_SECTION_\nPaperitehdassuunnitelma\n_START_PARAGRAPH_\nKajaani Oy suunnitteli yhdess\xc3\xa4 Rauma-Repolan kanssa mahdollista paperitehtaan rakentamista Martinniemeen tai Laitakariin 1960-luvun alussa. Kajaani todettiin kuitenkin paremmaksi vaihtoehdoksi.\n_START_SECTION_\nLaivaveist\xc3\xa4m\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMartinniemen ensimm\xc3\xa4inen teollinen yritys oli nykyisen Kurtinhaudan kalasataman tienoilla sijainnut oululaisen Carl Fredrik Engmanin omistama laivaveist\xc3\xa4m\xc3\xb6, joka sai toimilupansa vuonna 1782. Veist\xc3\xa4m\xc3\xb6 rakensi jopa valtameriliikenteen purjelaivoja. Nelimastoinen fregatti Superbe rakennettiin vuonna 1814 Haukiputaan Kurtinhaudalla. Carl Magnus Engman oli 1800-luvun alussa Oulun suurin laivanvarustaja. Superbe oli kolmimastoinen tasasaumainen puufregatti, jonka kantokyky oli 203 l\xc3\xa4sti\xc3\xa4. Aluksessa ei koskaan k\xc3\xa4ytetty konevoimaa. Alus oli varustettu rakennusvaiheessa Suomen sodan j\xc3\xa4lkeisen ep\xc3\xa4vakaan ajan takia rannikoiden puolustamista varten nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kanuunalla. Aluksella kuljetettiin muun muassa malmia. Aluksen kapteeneina on mainittu muun muassa viipurilainen Ohlsen vuonna 1835 ja viipurilainen Widgren vuosina 1834\xe2\x80\x931845. Aluksessa olivat osakkaina Carl M. Engman ja Carl E. Junnelius. Alus myytiin Kokkolaan vuonna 1822. My\xc3\xb6hemmin laivatelakan paikkeilla sijaitsi Rauma-Repolan omistama proomutelakka.'