b'\n_START_ARTICLE_\nDione (kuu)\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nDione on nimetty kreikkalaisen mytologian titaanin Dionen mukaan. Sill\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s tunnus Saturnus\xc2\xa0IV._NEWLINE_Cassini nimesi nelj\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kuuta (Tethys, Dione, Rhea ja Japetus) Sidera Lodoiceaksi (\xe2\x80\x9dLudvigin t\xc3\xa4hdet\xe2\x80\x9d) Ludvig XIV:n kunniaksi. T\xc3\xa4htitieteilij\xc3\xa4t alkoivat kutsua niit\xc3\xa4 ja Titania tunnuksilla Saturnus\xc2\xa0I:st\xc3\xa4 Saturnus\xc2\xa0V:een. Mimaksen ja Enceladuksen l\xc3\xb6yt\xc3\xa4misen j\xc3\xa4lkeen numerointia jatkettiin Saturnus\xc2\xa0VII:een._NEWLINE_Kaikkien silloin tunnettujen seitsem\xc3\xa4n Saturnuksen kuun nimet ovat per\xc3\xa4isin John Herschelilt\xc3\xa4 (Mimaksen ja Enceladuksen l\xc3\xb6yt\xc3\xa4j\xc3\xa4n William Herschelin pojalta). H\xc3\xa4n ehdotti vuonna 1847 julkaisussaan Results of Astronomical Observations made at the Cape of Good Hope () kuiden nime\xc3\xa4mist\xc3\xa4 titaanien, Kronoksen (Saturnuksen) sisarusten, mukaan.\n_START_SECTION_\nFyysiset ominaisuudet\n_START_PARAGRAPH_\nDione koostuu l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vesij\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4, mutta koska se on Saturnuksen kuista tihein (Titan on tihe\xc3\xa4mpi, mutta se johtuu painovoiman aiheuttamasta puristumisesta), t\xc3\xa4ytyy siin\xc3\xa4 olla merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti my\xc3\xb6s raskaampia aineita kuten silikaattikive\xc3\xa4._NEWLINE_Vaikka Dione on jonkin verran Rheaa pienempi, sen pinta on hyvin samankaltainen. Kummallakin on vaihtelevia maastoja ja albedokuvioita. Molemmilla on erilaiset meno- ja tulosuuntaan p\xc3\xa4in olevat pallonpuoliskot. Dionen menosuuntaan p\xc3\xa4in oleva pallonpuolisko on voimakkaasti kraatteroitunut ja tasaisen kirkas, kun taas tulosuuntaisella pallonpuoliskolla on ep\xc3\xa4tavallinen ja huomiota her\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4 pinnanmuoto: tummaa pintaa peitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kirkkaiden ja harsomaisten juovien verkosto. Ne kulkevat alueen kraattereiden p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4, joten niiden t\xc3\xa4ytyy olla nuorempia. Juovien tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n nyt olevan j\xc3\xa4isi\xc3\xa4 rotkoja.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9dHarsomainen\xe2\x80\x9d maasto\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen Cassinin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4 Dionen-ohilentoa 13. joulukuuta 2004 kirkkaan harsomaisen materian alkuper\xc3\xa4 oli ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4 johtuen osittain siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ainoat kuvat Dionesta oli otettu kaukaa. Kaikki mit\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 tiedettiin oli se tosiasia, ett\xc3\xa4 se oli tarpeeksi ohutta ollakseen peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 alla olevia pinnanmuotoja. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n teorian mukaan pian muodostumisensa j\xc3\xa4lkeen Dione oli geologisesti aktiivinen ja jokin prosessi, esimerkiksi j\xc3\xa4\xc3\xa4vulkanismi p\xc3\xa4\xc3\xa4llysti uudelleen suuren osan kuun pinnasta. Juovat olisivat muodostuneet railojen kautta purkautuneesta materiasta, joka laskeutui takaisin kuun pinnalle lumena tai tuhkana. My\xc3\xb6hemmin, sis\xc3\xa4isen toiminnan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisen j\xc3\xa4lkeen, kraatteroituminen jatkui l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 menosuuntaan p\xc3\xa4in olevalla pallonpuoliskolla tuhoten kaikki juovamuodostelmat siell\xc3\xa4._NEWLINE_Cassini-luotaimen uudet kuvat osoittivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n teorian v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi: juovat eiv\xc3\xa4t olekaan j\xc3\xa4\xc3\xa4esiintymi\xc3\xa4 vaan kirkkaita j\xc3\xa4\xc3\xa4jyrk\xc3\xa4nteit\xc3\xa4, jotka pinnan murtuminen on synnytt\xc3\xa4nyt. Dione on paljastunut maailmaksi, jonka toinen pallonpuolisko on valtavien halkeamien repim\xc3\xa4._NEWLINE_Cassini suoritti viel\xc3\xa4 l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n ohilennon (500\xc2\xa0km) 11. lokakuuta 2005.\n_START_SECTION_\nKraatterit\n_START_PARAGRAPH_\nDionen j\xc3\xa4inen pinta koostuu hyvin kraatteroituneesta maastosta, kohtalaisesti tai v\xc3\xa4h\xc3\xa4n kraatteroituneista tasangoista ja harsomaisista rotkorakenteista. Hyvin kraatteroituneilla alueilla on useita kraattereita, joiden l\xc3\xa4pimitta on yli 100 kilometri\xc3\xa4. Tasankojen kraatterien l\xc3\xa4pimitta on yleens\xc3\xa4 alle 30 kilometri\xc3\xa4. Osa tasangoista on hyvin kraatteroituneita, kun taas osa ei ole. Suurin osa hyvin kraatteroituneesta maastosta sijaitsee tulosuuntaan p\xc3\xa4in olevalla pallonpuoliskolla, kun taas v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kraatteroituneet tasangot sijaitsevat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 menosuuntaan p\xc3\xa4in olevalla pallonpuoliskolla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on p\xc3\xa4invastoin kuin jotkin tutkijat olettivat; Shoemakerin ja Wolfen kraatteroitumismallin mukaan vuorovesivoimien lukitsemilla kuilla kraatteroituminen on voimakkaampaa menosuuntaan p\xc3\xa4in olevalla pallonpuoliskolla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 viittaa siihen, ett\xc3\xa4 voimakkaan asteroidipommituksen aikaan Dione oli lukkiutunut p\xc3\xa4invastaiseen suuntaan. Koska Dione on kooltaan suhteellisen pieni, 35-kilometrisen kraatterin synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 t\xc3\xb6rm\xc3\xa4ys pystyy hieman k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n sit\xc3\xa4. Koska Dionen pinnalla on lukuisia yli 35-kilometrisi\xc3\xa4 kraattereita, on se voinut py\xc3\xb6r\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4ri useaan kertaan alkuaikojen kovassa pommituksessa. Sen j\xc3\xa4lkeen muodostunut kraatterikuviointi ja menosuuntaan p\xc3\xa4in olevan pallonpuoliskon korkeampi albedo viittaavat siihen, ett\xc3\xa4 sen nykyinen asento on s\xc3\xa4ilynyt samana usean miljardin vuoden ajan._NEWLINE_Kuten Kallistolla, Dionen kraattereilta puuttuvat suuret korkeusvaihtelut, jotka ovat tyypillisi\xc3\xa4 Kuun ja Merkuriuksen kraattereille; t\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu luultavasti siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kuun heikko j\xc3\xa4\xc3\xa4kuori tasoittuu aikojen kuluessa.\n_START_SECTION_\nPinnanalainen meri\n_START_PARAGRAPH_\nCassini-luotaimen tekemien painovoimamittausten perusteella Dionen 100 kilometrin paksuisen j\xc3\xa4\xc3\xa4kerroksen alla on kymmeni\xc3\xa4 kilometrej\xc3\xa4 syv\xc3\xa4 meri, joka ulottuu kuun kiviseen ytimeen saakka. N\xc3\xa4in ollen Dionen sis\xc3\xa4inen rakenne on samankaltainen kuin sit\xc3\xa4 pienemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Enceladuksella. Toisin kuin Enceladukselta, Dionelta ei ole havaittu vett\xc3\xa4 avaruuteen sy\xc3\xb6ksevi\xc3\xa4 geysireit\xc3\xa4, mutta halkeillut kuori viittaa siihen, ett\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 on ollut aiemmin. Dionen meri on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ollut olemassa kuun syntymisest\xc3\xa4 saakka. Kivisen ytimen ja veden v\xc3\xa4liset vuorovaikutukset tuottavat t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 ravintoaineita ja toimivat energianl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4, joten meri voisi kyet\xc3\xa4 yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n mikrobitasoista el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4, jos sellaista on Dioneen kehittynyt.\n_START_SECTION_\nKiertorata\n_START_PARAGRAPH_\nDionen kanssa samalla radalla kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksi troijalaista kuuta, Helene ja Polydeuces. Helene sijaitsee Lagrangen pisteess\xc3\xa4 L\xe2\x82\x84 60\xc2\xb0 Dionen edell\xc3\xa4 ja Polydeuces pisteess\xc3\xa4 L\xe2\x82\x85 saman verran Dionea j\xc3\xa4ljess\xc3\xa4.'