b'\n_START_ARTICLE_\nAugust \xc5\xa0enoa\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0enoa oli t\xc5\xa1ekkil\xc3\xa4isl\xc3\xa4ht\xc3\xb6isen leipurin poika. H\xc3\xa4nen sai intohimonsa taiteisiin vanhemmiltaan, sill\xc3\xa4 is\xc3\xa4 rakasti konsertteja ja teatteria ja \xc3\xa4iti oli ahkera lukija. \xc5\xa0enoan is\xc3\xa4 ei oppinut koskaan serbokroatiaa, ja \xc5\xa0enoa itsekin teki ensimm\xc3\xa4iset runonsa saksaksi._NEWLINE_Peruskoulutuksen \xc5\xa0enoa k\xc3\xa4vi Zagrebissa ja jatkoi sen j\xc3\xa4lkeen opiskelemaan oikeustiedett\xc3\xa4. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi my\xc3\xb6s Wieniss\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen kursseilla, mutta palasi oikeustieteen pariin Prahassa. \xc5\xa0enoa kertoi my\xc3\xb6hemmin lapsilleen j\xc3\xa4tt\xc3\xa4neens\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen, kun oli joutunut tarkkailemaan amputaatiota. Piispa Josip Juraj Strossmayer my\xc3\xb6nsi \xc5\xa0enoalle stipendin Prahaan, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n hankki lis\xc3\xa4tuloja kirjoittamalla artikkeleita ja teatteriarvosteluja. Prahassa \xc5\xa0enoa tutustui my\xc3\xb6s nuoriin kirjailijoihin ja poliitikkoihin, jotka olivat innostuneet panslavismin ajatuksesta._NEWLINE_Valmistuttuaan \xc5\xa0enoa palasi Prahasta Wieniin. Siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kirjoitti Glasono\xc5\xa1a- ja Slawische Bl\xc3\xa4ter -lehtiin. Varsinaisen kirjallisen uransa h\xc3\xa4n aloitti 1861. \xc5\xa0enoa palasi Zagrebiin 1866 ja aloitti siell\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skentelyn Prozor-lehden toimittajana. H\xc3\xa4net nimitettiin kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin Kroatian kansallisteatterin taiteelliseksi johtajaksi. \xc5\xa0enoa toimitti vuodesta 1874 kuolemaansa asti Kroatian merkitt\xc3\xa4vint\xc3\xa4 kulttuurilehte\xc3\xa4 Vienacia._NEWLINE_\xc5\xa0enoalla oli kuusi lasta, joista kolme kuoli kurkkum\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4n joutui jatkuvasti taistelemaan taloudellisesti perheens\xc3\xa4 el\xc3\xa4tt\xc3\xa4miseksi. H\xc3\xa4n teki t\xc3\xb6it\xc3\xa4 Zagrebin maistraatin toimistossa, koska yksin kirjat eiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 el\xc3\xa4tt\xc3\xa4neet. \xc5\xa0enoa kuoli vuonna 1881 keuhkokuumeeseen, jonka oli saanut uuvuttuaan Zagrebin maanj\xc3\xa4ristyksen auttamist\xc3\xb6iss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTeokset ja merkitys\n_START_PARAGRAPH_\n\xc5\xa0enoa keskittyi monissa artikkeleissaan ja teoksissaan Zagrebiin, sek\xc3\xa4 sen historiaan ett\xc3\xa4 nykyhetkeen. H\xc3\xa4nen viisi historiallista romaniaan (Zlatarevo zlato, \xc4\x8cuvaj se senjske ruke, Selja\xc4\x8dka buna, Diogenes ja Kletva) ovat h\xc3\xa4nen keskeisimpi\xc3\xa4 t\xc3\xb6it\xc3\xa4\xc3\xa4n. Oman aikaansa sijoittuvia romaaneja ja novelleja olivat muun muassa Mladi gospodin, Prosjak Luka, Branka ja Prijan Lovro. Romaanikirjailijana \xc5\xa0enoa oli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 muotoilemassa kroatialaista romaanikirjallisuutta, ja h\xc3\xa4nen sanotaan luoneen Kroatiaan modernin lukijakunnan._NEWLINE_\xc5\xa0enoa aloitti uransa romantiikkaa edustaneille runoilla, jotka k\xc3\xa4sitteliv\xc3\xa4t rakkautta tai olivat patriottisia. Moniin niist\xc3\xa4 s\xc3\xa4velttiin my\xc3\xb6s musiikki. \xc5\xa0enoa runojen joukossa on my\xc3\xb6s historiallisia runoja. H\xc3\xa4nen ainoa valmistunut n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli Ljubica, joka esitteli realismin kroatialaiseen teatteriin._NEWLINE_\xc5\xa0enoan merkitys Kroatian kirjallisuuden siirtymisess\xc3\xa4 romantiikasta realismiin oli suuri. H\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s aikansa selke\xc3\xa4sti merkitt\xc3\xa4vin kroatialainen kirjailija. Kroatian kirjallisuushistoriassa on tapana nostaa aina yksi henkil\xc3\xb6 ajaltaan ylitse muiden, ja 1870-lukua on hyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 syyll\xc3\xa4 kutsuttu \xe2\x80\x9d\xc5\xa0enoan aikakaudeksi\xe2\x80\x9d. H\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 edustavat siirtymist\xc3\xa4 kansallisher\xc3\xa4\xc3\xa4misen romanttisista aiheista yhteiskuntael\xc3\xa4m\xc3\xa4n vaikeuksien kuvaamiseen.'