b'\n_START_ARTICLE_\nSanteri M\xc3\xa4kel\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4kel\xc3\xa4 syntyi maanviljelij\xc3\xa4n perheeseen. H\xc3\xa4n sai is\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n virikkeit\xc3\xa4 kirjallisiin t\xc3\xb6ihin. M\xc3\xa4kel\xc3\xa4 oli lahjakas itseoppinut, ja h\xc3\xa4net otettiin 19-vuotiaana pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n kiertokoulun opettajaksi. Kiinte\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 Santeri Alkioon h\xc3\xa4n perusti 23-vuotiaana J\xc3\xa4rviseudun ensimm\xc3\xa4isen nuorisoseuran._NEWLINE_Vuosisadan vaihteessa M\xc3\xa4kel\xc3\xa4 muutti Yhdysvaltoihin, jossa h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli viisi vuotta p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Michiganin rautamalmikaivoksissa. H\xc3\xa4n liittyi Amerikassa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeeseen, toimi Ironwoodin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen johtajana, sanomalehtitoimittajana ja suosittuna matkapuhujana suomalaissiirtolaisten keskuudessa._NEWLINE_M\xc3\xa4kel\xc3\xa4 palasi kotikyl\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 S\xc3\xa4\xc3\xa4ksj\xc3\xa4rvelle syksyll\xc3\xa4 1907, mutta h\xc3\xa4nen perheens\xc3\xa4 j\xc3\xa4i viel\xc3\xa4 Amerikkaan. H\xc3\xa4nen vaikutuksestaan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n syntyi Vimpelin ensimm\xc3\xa4inen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistys ja J\xc3\xa4rviseudun ensimm\xc3\xa4inen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalo. M\xc3\xa4kel\xc3\xa4st\xc3\xa4 tuli sanomalehdentoimittaja, kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4 matkapuhuja, piirikokousedustaja ja kansanedustaja. H\xc3\xa4net oli eduskunnassa Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen kansanedustajana Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin it\xc3\xa4isest\xc3\xa4 vaalipiirist\xc3\xa4 vuosina 1910\xe2\x80\x931914 ja 1917\xe2\x80\x931918. Eduskunnassa h\xc3\xa4n keskittyi maatalouskysymyksiin ja profiloitui puolueessaan talonpoikaisen maaseutusosialismin edustajana._NEWLINE_M\xc3\xa4kel\xc3\xa4 kannatti v\xc3\xa4kivallattomuutta, mutta kun tilanne kehittyi aseelliseksi konfliktiksi, h\xc3\xa4n oli valmis osallistumaan. Sis\xc3\xa4llissodan aikana M\xc3\xa4kel\xc3\xa4 toimi kansanvaltuuskunnan maatalousasiain osaston j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 ja punakaartin agitaatio-osaston puhujana. Sodan loppuvaiheessa M\xc3\xa4kel\xc3\xa4 pakeni Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle, jossa toimi erilaisissa huolto- ja valistusteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 Pietarissa ja sen pohjoispuolella olevalla inkeril\xc3\xa4isalueella. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1918 h\xc3\xa4n oli Pavlovskin kasarmille syntyneen ja my\xc3\xb6hemmin Vasilinsaarelle siirtyneen pakolaiskodin muonituskomissaari. Vuodenvaihteessa 1918\xe2\x80\x931919 h\xc3\xa4n oli Pietarissa ilmestyneen Vapaus-lehden aputoimittaja. Ennen kes\xc3\xa4\xc3\xa4 1923 h\xc3\xa4n toimi opettajana Pietarin keskikaupungin koulussa, Toksovan kansanopistossa, R\xc3\xa4\xc3\xa4pyv\xc3\xa4n karjanhoitoteknikumissa ja kansainv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 sotakoulussa. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 M\xc3\xa4kel\xc3\xa4st\xc3\xa4 tuli Suomen Kommunistisen Puolueen j\xc3\xa4sen._NEWLINE_Syyskuussa 1923 SKP l\xc3\xa4hetti M\xc3\xa4kel\xc3\xa4n Suomeen syvent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Maalaisliitossa ilmentynytt\xc3\xa4 erimielisyytt\xc3\xa4 ja synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 talonpoikien liikehdint\xc3\xa4\xc3\xa4. Yritys ei kuitenkaan tuottanut tuloksia, ja hein\xc3\xa4kuussa 1924 h\xc3\xa4n palasi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. Pari seuraavaa vuotta M\xc3\xa4kel\xc3\xa4 kirjoitti SKP:n toimeksiannosta maatalouskysymyst\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelevi\xc3\xa4 artikkeleita, joita julkaistiin suomalaisissa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlehdiss\xc3\xa4. H\xc3\xa4n asui Lempaalan M\xc3\xa4ntysaaressa eik\xc3\xa4 osallistunut puolueen johtoelinten toimintaan. SKP:ss\xc3\xa4 pohdittiin M\xc3\xa4kel\xc3\xa4n l\xc3\xa4hett\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Suomeen tai Neuvosto-Karjalaan, mutta suunnitelmat kariutuivat, ja vuonna 1928 h\xc3\xa4n asettui Kuivaisin Ryypp\xc3\xb6l\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa toimi paikallisen kolhoosin j\xc3\xa4senen\xc3\xa4._NEWLINE_M\xc3\xa4kel\xc3\xa4n el\xc3\xa4m\xc3\xa4n loppuvaiheet ovat h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4n peitossa. Vuonna 1937 h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli y\xc3\xb6vahtina Kustannusliike Kirjan maatilalla Petroskoin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4. Er\xc3\xa4iden tietojen mukaan M\xc3\xa4kel\xc3\xa4 vangittiin ja teloitettiin tai h\xc3\xa4n kuoli vankileirill\xc3\xa4. Raoul Palmgrenin mukaan h\xc3\xa4n kuoli luonnollisesti vuonna 1938. Karjalan kirjailijaliiton puheenjohtaja Viktor T\xc5\xa1ehov mainitsi M\xc3\xa4kel\xc3\xa4n yhten\xc3\xa4 sotaa edelt\xc3\xa4neist\xc3\xa4 kirjailijoista vuonna 1948 ilmestyneess\xc3\xa4 artikkelissa. T\xc3\xa4llainen maininta ei olisi ollut mahdollinen, jos h\xc3\xa4n olisi kuollut Stalinin vainojen uhrina._NEWLINE_M\xc3\xa4kel\xc3\xa4 oli naimisissa Amalia Kultalahden kanssa vuodesta 1895.\n_START_SECTION_\nJulkaisut\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4kel\xc3\xa4 tunnetaan my\xc3\xb6s suomalaisena ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enkirjailijana. Amerikassa h\xc3\xa4n julkaisi Suomen sotaan 1808\xe2\x80\x931809 sijoittuvan kertomuksen Linda (1904; toinen laajennettu painos 1907) ja kaivosty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 kuvaavan romaanin El\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 ikuisessa y\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (1904; toinen painos 1911). Proosatuotannon ohella M\xc3\xa4kel\xc3\xa4 kirjoitti my\xc3\xb6s runoja (yhteiskokoelma Lausuttavia runoja I, 1906) ja n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4 (mm. Isontalon Antti, 1917). 1920-luvun lopulta l\xc3\xa4htien h\xc3\xa4n julkaisi runoja ja kertomuksia Neuvostoliiton suomenkielisiss\xc3\xa4 sanoma- ja aikakauslehdiss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vaiheen tunnetuin teos on runo Mykille joukoille.'