b'\n_START_ARTICLE_\nJulkinen sektori\n_START_PARAGRAPH_\nJulkinen sektori tarkoittaa kansantalouden osaa, joka on valtion tai kuntien omistuksessa. _NEWLINE_Julkiseen sektoriin lasketaan valtion ja kuntien varsinaisen toiminnan lis\xc3\xa4ksi muun muassa julkiset sosiaaliturvarahastot (esimerkiksi Kansanel\xc3\xa4kelaitos), kuntayhtym\xc3\xa4t, liikelaitokset ja valtionyhti\xc3\xb6t. K\xc3\xa4sitteen alak\xc3\xa4site on julkisyhteis\xc3\xb6, joka tarkoittaa julkisessa omistuksessa olevaa toimijaa, joka ei toimi markkinoilla. Julkisyhteis\xc3\xb6ihin eiv\xc3\xa4t siis kuuluu valtion tai kuntien omistamat markkinoilla toimivat yritykset._NEWLINE_Julkinen sektori rahoitetaan suurelta osin veroilla. L\xc3\xa4hes kaikkialla maailmassa julkinen sektori katsotaan parhaaksi tavaksi toteuttaa j\xc3\xa4rjestys ja turvallisuus, kuten oikeuslaitos, poliisi ja armeija. Yleens\xc3\xa4 julkiseen sektoriin kuuluu monia muitakin toimia: osa koulutuksesta, terveydenhuollosta ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6nsuojelusta, jopa teollisuutta, etenkin puolustusteollisuutta sek\xc3\xa4 tiedotus-, viihde- ja liikennetoimintaa._NEWLINE_Julkinen sektori on 20\xc2\xa0% Suomen kansantaloudesta ja se j\xc3\xa4sentyy vertaisena yksityisen sektorin kanssa, kansantalouden osaksi. Julkinen sektori ei j\xc3\xa4senny yksityisen sektorin osaksi._NEWLINE_Sosiaaliliberalismin mukaisessa yhteiskunnassa julkisella vallalla katsotaan olevan kansalaisten hyvinvoinnin turvaamiseen liittyvi\xc3\xa4 teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4, ja kansalaisten hyvinvointia voidaan turvata julkiseen sektoriin kuuluvilla julkisilla palveluilla. Hyvinvointivaltio ja sosialismi antavat julkiselle vallalle viel\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ja julkinen sektori on suurempi.\n_START_SECTION_\nJulkisen sektorin koko\n_START_PARAGRAPH_\nJulkisen sektorin koko vaihtelee valtiosta toiseen. Julkisen sektorin ulkopuolista osaa taloudesta kutsutaan yksityiseksi sektoriksi tai se voidaan jakaa yrityksiin ja kotitalouksiin._NEWLINE_Yleinen tapa mitata julkisen sektorin kokoa on verrata julkisen sektorin kokonaismenoja bruttokansantuotteeseen. Suomessa julkisyhteis\xc3\xb6jen menot ovat suuret verrattuna muihin maihin, julkisten menojen suhde BKT:seen oli vuonna 2014 korkein EU-maista: Suomi 58,7\xc2\xa0%, Ranska 57,2\xc2\xa0%, Tanska 57,0\xc2\xa0%, Belgia 54,3\xc2\xa0% ja Ruotsi 53,0\xc2\xa0%. EU-maista julkisyhteis\xc3\xb6jen osuus oli pienin Irlannissa 39,0\xc2\xa0%, Virossa 38,8\xc2\xa0%, Latviassa 36,9\xc2\xa0%, Liettuassa 34,9\xc2\xa0% ja Romaniassa 34,9\xc2\xa0%. EU-maiden keskiarvo oli 48,1\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nKoon mittaamisesta\n_START_PARAGRAPH_\nJulkisten menojen suhde brutto\xc2\xadkansan\xc2\xadtuotteeseen ei ole vertailukelpoinen eri maiden kesken useista syist\xc3\xa4: eri maiden veroj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t poikkeavat toisistaan, verov\xc3\xa4hennykset vaikuttavat julkisiin menoihin ja el\xc3\xa4ke- ja sosiaali\xc2\xadturva\xc2\xadj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t ovat erilaisia eri maissa._NEWLINE_Tilastokeskuksen p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajan Marjo Bruunin mukaan ehk\xc3\xa4 vertailukelpoisin julkisen talouden koon mittari on julkisen talouden tuottaman arvon\xc2\xadlis\xc3\xa4yksen osuus koko kansantalouden arvon\xc2\xadlis\xc3\xa4yksest\xc3\xa4. Toinen mittari voisi olla julkisen talouden ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden osuus kaikista ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6ist\xc3\xa4._NEWLINE_Suomessa vuonna 2012 julkisen talouden osuus koko kansantalouden arvonlis\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 oli 20% ja julkisen ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden osuus kaikista ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6ist\xc3\xa4 oli 24%._NEWLINE_Syksyll\xc3\xa4 2014 Julkisen sanan neuvosto antoi langettavan p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen virheellisen tiedon levitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 koskien julkisen sektorin kokoa. Kolumnisti oli esitt\xc3\xa4nyt virheellisesti ett\xc3\xa4 julkinen sektori olisi l\xc3\xa4hes 60% bruttokansantuotteesta. Virhe perustuu siihen, ett\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitteet on tulkittu v\xc3\xa4\xc3\xa4rin. Bruttokansantuote ei rakennu siten, ett\xc3\xa4 julkiset ja yksityiset menot lasketaan yhteen. Kantelu kohdistui Helsingin Uutisissa 9.8.2014 julkaistuun kolumniin "Hallitsematon itsepetos" Kolumnin oli kirjoittanut Johannes Koroma._NEWLINE_Julkisen sanan neuvosto oli antanut Turun Sanomille 13.11.2014 vastaavanlaisen langettavan p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen asiassa, jossa v\xc3\xa4itettin julkisten menojen osuuden olevan bruttokansantuotteesta on 58%._NEWLINE_Ekonomistit ovat kritisoineet JSN:n p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6st\xc3\xa4. Esimerkiksi Roger Wessman totesi tarjotun korvikkeen "suhteessa BKT:hen" kielenk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 hankaloittavaksi hyperkorrektismiksi, joka ei est\xc3\xa4 v\xc3\xa4\xc3\xa4rintulkintoja, ja VTT Heikki Pursiainen rinnasti sen v\xc3\xa4itteeseen "Suomen BKT on noin 50\xc2\xa0% Ruotsin BKT:sta", koska joku voisi luulla Suomen BKT:n olevan Ruotsin BKT:n osa._NEWLINE_Wessmanin mukaan julkisen sektorin suhde BKT:hen, 57\xc2\xa0%, on v\xc3\xa4hiten huono julkisen sektorin kokoa kuvaava suhdeluku. Vaikka julkinen kulutus ja investoinnit ovat vain noin 28\xc2\xa0%, loput julkiset menot ovat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 tulonsiirtoja, joilla rahoitetaan suuri osa 72\xc2\xa0%:n yksityisest\xc3\xa4 kulutuksesta ja investoinnesta, yhteens\xc3\xa4 siis l\xc3\xa4helle 57\xc2\xa0%. Wessmanin mukaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4kin osa pit\xc3\xa4\xc3\xa4 ottaa huomioon arvioitaessa julkisen sektorin kokoa. Yksityiset menot ovat paljon enemm\xc3\xa4n kuin 72\xc2\xa0% BKT:sta, koska niiss\xc3\xa4 moni er\xc3\xa4 lasketaan useaan kertaan, mik\xc3\xa4 laskutapa antaa sattumanvaraisen, ep\xc3\xa4oleellisen tuloksen.\n_START_SECTION_\nJulkinen talous\n_START_PARAGRAPH_\nUseimmissa maissa yksi julkisen sektorin teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4 on pyrki\xc3\xa4 ratkomaan kansantaloudellisia ongelmia, esimerkiksi keynesil\xc3\xa4isyyden mukaan suhdannevaihteluita. Julkinen talous muodostaa huomattavan siivun koko kansantaloudesta ja sen toiminta vaikuttaa n\xc3\xa4in laajalti my\xc3\xb6s muuhun talouteen.'