b'\n_START_ARTICLE_\nSatakunnan rintama\n_START_PARAGRAPH_\nSatakunnan rintama oli Suomen sis\xc3\xa4llissodan aikainen rintamalinja nykyisten Satakunnan ja Pirkanmaan maakuntien alueella. Se oli osa punaisten ja valkoisten v\xc3\xa4list\xc3\xa4 rintamalinjaa kulkien Porin pohjoispuolelta Kankaanp\xc3\xa4\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolelle ja siit\xc3\xa4 edelleen Ikaalisten kautta H\xc3\xa4meenkyr\xc3\xb6\xc3\xb6n ja Kuruun._NEWLINE_Valkoisten keskuspaikka oli Kankaanp\xc3\xa4\xc3\xa4. Heid\xc3\xa4n tukialueinaan toimivat sodan alkaessa lis\xc3\xa4ksi Merikarvia ja Ikaalinen. Punaisten keskuspaikka puolestaan oli Pori, jonka ohella tukialueita olivat Noormarkku, Suodenniemen ja Lavian seutu sek\xc3\xa4 H\xc3\xa4meenkyr\xc3\xb6 ja Kyr\xc3\xb6skoski. Satakunnan rintamalla ei sodan aikana k\xc3\xa4yty kovinkaan merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 taisteluja, vaan se oli kokonaisuuden kannalta l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 sivun\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6. Sotatoimissa kaatui yhteens\xc3\xa4 506 punaista ja 234 valkoista. M\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t olivat osapuolten sodan aikana taisteluissa kokemista kokonaistappioista noin 9 (punaiset) ja 7 prosenttia (valkoiset).\n_START_SECTION_\nKomentajat\n_START_PARAGRAPH_\nPunaiset olivat jakaneet rintamalinjan l\xc3\xa4ntiseen, keskiseen ja it\xc3\xa4iseen rintamaan. Satakunnan rintama muodosti H\xc3\xa4meen rintaman kanssa l\xc3\xa4ntisen rintamaan, jonka komentaja oli Hugo Salmela. Punaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 Satakunnan rintamalla toimi aluksi Turun seudulta kotoisin ollut maalari Kustaa Salminen. H\xc3\xa4nen j\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4\xc3\xa4n saarroksiin Tampereelle, oli johdossa sodan loppuvaiheessa toimittaja Hannes Uksila. Keskisen rintamalohkon p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6in\xc3\xa4 toimivat Helsingin punakaartiin kuulunut Aksel Nikanor Aarre-Davidsson sek\xc3\xa4 Porin punakaartin j\xc3\xa4sen Armas Honkasalo. Per\xc3\xa4ytymisvaiheessa rintaman it\xc3\xa4lohkolla toimi p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 virolainen matruusi Jan Tuckman._NEWLINE_Valkoisten sotatoimista Satakunnan rintamalla oli vastuussa niin sanottu Satakunnan Ryhm\xc3\xa4, jota komensi eversti Ernst Linder. Sen vastuualue ulottui Porin pohjoispuolelta N\xc3\xa4sij\xc3\xa4rvelle. Muita Satakunnan ryhm\xc3\xa4n johtavia upseereita olivat muun muassa j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riluutnantit Paavo Talvela ja Gunnar von Hertzen.\n_START_SECTION_\nSotatoimet\n_START_PARAGRAPH_\nSatakunnan rintama oli jaettu nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n eri lohkoon, jotka olivat rannikko, keskinen lohko, it\xc3\xa4lohko sek\xc3\xa4 punaisten vet\xc3\xa4ytymisvaiheessa syntynyt Karkun lohko. 27. tammikuuta k\xc3\xa4ynnistyneen sis\xc3\xa4llissodan varsinaiset sotatoimet Satakunnan rintamalla alkoivat vasta noin kolme viikkoa my\xc3\xb6hemmin. Punaisten sodanjohdon m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ysten mukaisesti my\xc3\xb6s Satakunnassa oli ryhdytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 yleishy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen 20. helmikuuta. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen piti tapahtua kolmessa suunnassa; rannikkoa pitkin valkoisten tukialueelle Merikarvialle, Laviasta kohti valkoisten Satakunnan rintaman p\xc3\xa4\xc3\xa4majaa Kankaanp\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 H\xc3\xa4meenkyr\xc3\xb6st\xc3\xa4 toiselle valkoisten tukialueelle Ikaalisiin.\n_START_SECTION_\nKeskinen lohko\n_START_PARAGRAPH_\nKeskisell\xc3\xa4 lohkolla onnistuivat punaiset 21. helmikuuta etenem\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 10 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Kankaanp\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4. Heid\xc3\xa4n etenemisens\xc3\xa4 kuitenkin pys\xc3\xa4ytettiin seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 k\xc3\xa4ydyss\xc3\xa4 Sampakosken taistelussa. Punaisten tappiot olivat ainakin 40 miest\xc3\xa4, joihin sis\xc3\xa4ltyy my\xc3\xb6s kuusi teloitettua vankia. Valkoisia kaatui ainoastaan 10._NEWLINE_Maaliskuun alussa valkoiset valloittivat Lavian, jonka j\xc3\xa4lkeen keskisest\xc3\xa4 lohkosta tuli osa Tampreen valtauksen operaatiota. 16. maaliskuuta valkoiset yrittiv\xc3\xa4t edet\xc3\xa4 Suodenniemelle, mutta onnistuivat siin\xc3\xa4 vasta kymmenen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin punaisten vet\xc3\xa4ydytty\xc3\xa4 Mouhij\xc3\xa4rvelle ja sielt\xc3\xa4 edelleen Karkkuun, valkoisten vallattua H\xc3\xa4ij\xc3\xa4\xc3\xa4n 2. huhtikuuta.\n_START_SECTION_\nKarkun lohko\n_START_PARAGRAPH_\nKarkun rintamalohko syntyi 4. huhtikuuta, kun punaiset olivat menett\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Tamperetta. Sen tarkoituksena oli suojata punaisten vet\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 kaupungista. Taistelut kiihtyiv\xc3\xa4t vasta puolitoista viikkoa Tampereen antautumisen j\xc3\xa4lkeen 17. huhtikuuta kun valkoiset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Karkun kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Punaiset joutuivat vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n Tyrv\xc3\xa4\xc3\xa4lle ja edelleen Vammalaan._NEWLINE_Karkun taistelussa tuli tunnetuksi erityisesti Maarian naiskomppania, joka oli Maarian pit\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 kotoisin olleista tehdasty\xc3\xb6l\xc3\xa4isist\xc3\xa4 ja piioista koottu yksikk\xc3\xb6.'