b'\n_START_ARTICLE_\nMaalahden seurakunta\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n1500-luvulla Maalahti oli osa laajaa Mustasaaren seurakuntaa. Tuolloin siihen kuuluivat my\xc3\xb6s Koivulahti, Maksamaa, Raippaluoto, Sulva, Laihia, Jurva sek\xc3\xa4 osia V\xc3\xa4h\xc3\xa4kyr\xc3\xb6st\xc3\xa4. Vuonna 1602 maalahtelaiset rakensivat oman kappelikirkon, ja seuraavana vuonna he saivat siihen oman kappalaisen. Kuninkaallinen komissio, johon kuuluivat Hieronymus von Birckholtz, Nils J\xc3\xb6ransson ja J\xc3\xb6ran Hansson ja jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli jakaa suuret kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4t antoivat kuningas Kaarle IX:n nimiss\xc3\xa4 Maalahdelle pit\xc3\xa4j\xc3\xa4noikeudet 9. lokakuuta 1607 ja nimittiv\xc3\xa4t samalla seurakunnan ensimm\xc3\xa4isen kirkkoherran. Seurakuntaan kuuluivat \xc3\x96ver- ja Yttermalaxin, \xc3\x96ster- ja V\xc3\xa4stersolvin sek\xc3\xa4 Varg\xc3\xb6n, nykyisen Berg\xc3\xb6n, kyl\xc3\xa4t. 1800-luvulla my\xc3\xb6s Petolahti oli Maalahden kappeli. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Maalahti oli suurimmillaan.\n_START_SECTION_\nToimipaikat\n_START_PARAGRAPH_\nMaalahden kirkko on valmistunut vuonna 1829.'