b'\n_START_ARTICLE_\nAquae Sextiaen taistelu\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nKimbrit ja teutonit l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t vaeltamaan etel\xc3\xa4\xc3\xa4n noin vuosina 120\xe2\x80\x93115 eaa. voittaen useita gallialais- ja germaaniheimoja, jotka lopulta liittyiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4h\xc3\xa4n suureen joukkioon. Plutarkhos kertoo pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n sotureita olleen 300\xc2\xa0000, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 arvio on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti liioiteltu._NEWLINE_Tunkeuduttuaan vuonna 113 eaa. Gallia Narbonensiksen provinssiin nykyiseen Etel\xc3\xa4-Ranskaan germaanit kohtasivat roomalaiset, joiden armeijat ly\xc3\xb6tiin monessa taistelussa._NEWLINE_Vuonna 105 eaa. konsulit Quintus Servilius Caepio ja Gnaeus Mallius Maximus kokosivat ennen n\xc3\xa4kem\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n suuren armeijan, johon kuului 80\xc2\xa0000 legioonalaista ja 40\xc2\xa0000 apujoukkojen sotilasta. Konsulit johtivat armeijansa p\xc3\xa4in vihollista, mutta konsulien erimielisyyksien takia germaanit kukistivat roomalaiset Arausion taistelussa ja aiheuttivat raskaita tappioita tuhoten melkein koko armeijan._NEWLINE_Seuraavana vuonna Gaius Marius valittiin uransa toisen kerran konsuliksi. H\xc3\xa4n oli edellisen\xc3\xa4 vuonna p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt sodan Numidian kuningas Jugurthaa vastaan, joten roomalaiset vaativat h\xc3\xa4nen nimitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4\xc3\xa4n taas konsuliksi, jotta h\xc3\xa4n voisi p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4n ja suuria tappioita vaatineen sodan kimbrej\xc3\xa4 ja teutoneita vastaan._NEWLINE_Roomalaisten onneksi germaanit jatkoivat matkaansa Hispaniaan, joten Mariuksella oli runsaasti aikaa valmistella armeijaansa. Arausion tappion j\xc3\xa4lkeen Roomalla ei k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 ollut kokeneita sotilaita, joten h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti perinteiden vastaisesta hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 Rooman k\xc3\xb6yhimpien kansalaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4syn armeijaan. Marius my\xc3\xb6s uudisti armeijaa (ns. Mariuksen uudistukset) korvaamalla kevyen jalkav\xc3\xa4en sotilaat raskaasti haarniskoiduilla ja aseistetuilla sotilailla sek\xc3\xa4 uudistamalla merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti my\xc3\xb6s sotakoneistoa._NEWLINE_Vuonna 102 eaa. kimbrit ja teutonit tunkeutuivat taas Italiaan ja uhkasivat Rooman alueita.\n_START_SECTION_\nEnnen taistelua\n_START_PARAGRAPH_\nRoomalaiset tiesiv\xc3\xa4t germaanien liikkeist\xc3\xa4, joten he asettuivat puolustusasemiin Italiaan johtavien reittien varrelle. Marius ylitti Alpit ja kaivautui asemiin Rh\xc3\xb4ne-joen t\xc3\xb6yr\xc3\xa4\xc3\xa4lle ja hankki huoltotarvikkeita useiden p\xc3\xa4ivien ajaksi. H\xc3\xa4n oli p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt, ettei h\xc3\xa4n joutuisi l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n ruoan puutteen vuoksi, ja paransi my\xc3\xb6s huoltoyhteyksi\xc3\xa4\xc3\xa4n rakentamalla kanavan merelle. Mariuksen virkaveli konsuli Quintus Lutatius Catulus vartioi id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Alppien yli johtavia solia. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli komennossaan vain 20\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4._NEWLINE_Germaanit jaakantuivat kahteen osaan. Teutonit ja ambronit suuntasivat Ligurian l\xc3\xa4pi merenrantaa pitkin kohti Rh\xc3\xb4ne-jokea ja Mariusta. Kimbrit taas l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t Noricumin l\xc3\xa4pi kohti Catulusta._NEWLINE_Kun teutonit ja ambronit lopulta ilmestyiv\xc3\xa4t Mariuksen leirin edustalle, heid\xc3\xa4n ulkomuotonsa ja aseensa pelottivat roomalaisia._NEWLINE_Germaanien moninkertaisuudesta ja raivokkuudesta kertoneet huhut lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t roomalaisten hermostuneisuutta, joten Marius tiesi, ett\xc3\xa4 taistelu saattaisi p\xc3\xa4\xc3\xa4tty\xc3\xa4 roomalaisten h\xc3\xa4vi\xc3\xb6\xc3\xb6n. Germaanit pystyttiv\xc3\xa4t ensin leirins\xc3\xa4 l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lle ja haastoivat sitten roomalaiset taisteluun, mutta Marius piti joukkonsa tiukasti kurissa._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4 jatkui useiden seuraavien p\xc3\xa4ivien ajan germaanien h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 maaseutua ja jopa hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tess\xc3\xa4 roomalaisten leiri\xc3\xa4 vastaan pakottaakseen n\xc3\xa4m\xc3\xa4 taistelemaan. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys torjuttiin kuitenkin helposti eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 roomalaiset sen j\xc3\xa4lkeen en\xc3\xa4\xc3\xa4 pel\xc3\xa4nneet germaaneja. Useimmat olivat valmiita taisteluun ja Marius joutui useaan kertaan selitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n luotti miehiins\xc3\xa4, mutta ennustusten mukaan h\xc3\xa4n joutuisi odottamaan sopivaa aikaa voitolle. Marius my\xc3\xb6s kuljetti mukanaan er\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyrialaista naista, jolla sanottiin olevan ennustajan taito. Lopulta germaanit p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t roomalaiset taakseen. Plutarkhoksen mukaan germaaneja oli niin paljon, ett\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n marssinsa roomalaisten leirin ohi kesti kuusi p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 saattaa kertoa my\xc3\xb6s germaanien huonosta marssikurista._NEWLINE_Teutonien l\xc3\xa4hd\xc3\xb6n j\xc3\xa4lkeen roomalaiset j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t leirins\xc3\xa4 ja seurasivat teutoneita muutaman p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ajan ottamatta kuitenkaan kosketusta viholliseen. Marius valitsi leiripaikkansa huolella, jotta roomalaiset olisivat aina edullisemmassa maastossa viholliseen n\xc3\xa4hden. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s julisti taistelevansa teutoneita vastaan, mutta odottavan kunnes aika oli sopiva._NEWLINE_Viimein teutonit saapuivat Aquae Sextiaeen. Marius k\xc3\xa4ski taas tapansa mukaan joukkonsa leiriyty\xc3\xa4 vahvoihin asemiin l\xc3\xa4helle vihollista. Paikasta oli vain lyhyt marssi Alpeille, joten Marius katsoi hetken olevan sopiva taisteluun. Roomalaisten leirin alueelta sai kuitenkin huonosti vett\xc3\xa4, joten useimmat roomalaiset valittivat vedenpuutetta. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Marius osoitti germaanien leirin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 olevaa jokea ja sanoi, ett\xc3\xa4 vett\xc3\xa4 saisi sielt\xc3\xa4, mutta hintana olisi veri._NEWLINE_Mariuksen sotilaat hyv\xc3\xa4ksyiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4m\xc3\xa4n, vaikkakin vastahakoisesti. Roomalaisten orjat, joilla ei ollut vett\xc3\xa4 itselleen tai kuormajuhdilleen, p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t kuitenkin hakea vett\xc3\xa4 joesta vaikka he joutuisivat taistelemaan siit\xc3\xa4. Roomalaisten orjat joutuivat kumminkin taisteluun germaanisoturien kanssa, jotka ajoivat pian orjat pakoon. Taistelun \xc3\xa4\xc3\xa4net houkuttelivat germaanien ambronisotureita paikalle, joita Plutarkhos kertoo olleen 30\xc2\xa0000. Germaanit sy\xc3\xb6ksyiv\xc3\xa4t ulos leirist\xc3\xa4\xc3\xa4n ja alkoivat rytmikk\xc3\xa4\xc3\xa4sti hakata miekkojaan kilpi\xc3\xa4 vasten ja huusivat samalla heimonsa nime\xc3\xa4: Ambrones._NEWLINE_Plutarkhoksen mukaan Rooman liguurit liittolaiset, jotka olivat my\xc3\xb6s tulleet paikalle tunnistivat ambronien huutaman sanan oman maansa nimeksi, jota he k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t puhuessaan alkuper\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ja huusivat takaisin Ambrones. Lopulta ambronit hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t joen yli, mutta kova virtaus sai heid\xc3\xa4n rivins\xc3\xa4 hajoamaan. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in liguurit hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t ja alkoi raju taistelu, mutta pian muut roomalaiset saapuivat paikalle ja saivat germaanit ajettua pakoon. Monet heist\xc3\xa4 saivat surmansa ja roomalaiset eteniv\xc3\xa4t germaanien leiriin asti, jossa Plutarkhoksen mukaan jopa naiset tarttuivat aseisiin tunkeutujia vastaan. Lopulta illan tullen roomalaiset vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t leiriins\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 voitto valoi uskoa roomalaisiin, ett\xc3\xa4 germaanit oli mahdollista voittaa._NEWLINE_Seuraavana y\xc3\xb6n\xc3\xa4 Marius kokosi 3\xc2\xa0000 miehen joukon Marcus Claudius Marcelluksen komennossa ja k\xc3\xa4ski t\xc3\xa4m\xc3\xa4n siirty\xc3\xa4 pimeyden suojissa vihollisen asemien taakse ja k\xc3\xa4tkeyty\xc3\xa4 l\xc3\xa4heiseen metsikk\xc3\xb6\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nTaistelu\n_START_PARAGRAPH_\nVarhain seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Marius johdatti joukkonsa ulos leirist\xc3\xa4 ja ryhmitti n\xc3\xa4m\xc3\xa4 edess\xc3\xa4 olevaan rinteeseen, niin ett\xc3\xa4 taistelulinja osoitti alas kohti rinnett\xc3\xa4. Ratsuv\xc3\xa4ki l\xc3\xa4hetettiin alas tasankomaalle houkuttelemaan teutoneja taisteluun. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 onnistui ja germaanit rynt\xc3\xa4siv\xc3\xa4t ulos leirist\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen yl\xc3\xb6s rinnett\xc3\xa4 kohti roomalaisten linjoja. Mutta heid\xc3\xa4n ollessa 15 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4, legioonalaiset heittiv\xc3\xa4t pilum-keih\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4, joka porautui teutonien kilpiin surmaten ja haavoittaen heit\xc3\xa4. Pilum oli my\xc3\xb6s suunniteltu murtumaan iskussa, joten niit\xc3\xa4 ei voinut irrottaa kilvest\xc3\xa4 eik\xc3\xa4 heitt\xc3\xa4\xc3\xa4 takaisin. Useimmat teutonit joutuivat nyt taistelemaan ilman kilpe\xc3\xa4._NEWLINE_Germaanien rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6 oli kuitenkin menett\xc3\xa4nyt voimansa ja roomalaiset ty\xc3\xb6nsiv\xc3\xa4t heit\xc3\xa4 taaksep\xc3\xa4in. Teutonien p\xc3\xa4\xc3\xa4stess\xc3\xa4 tasamaalle, he yrittiv\xc3\xa4t taas koota voimansa ja luoda uudelleen taistelulinjan. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Marcellus johti joukkonsa kohti vihollisen selustaa yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en germaaniarmeijan t\xc3\xa4ysin, joka romahti ja k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi pakoon. Roomalaiset surmasivat kaikki tielleen osuvat ja ottivat tuhansia vankeja, n\xc3\xa4iden mukana teutonien kuningas Teutobod. Aquae Sextiaen taistelun j\xc3\xa4lkeen teutonien uhka oli kokonaan poistettu ja seuraavana vuonna Marius ja Catulus l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t vuorostaan kimbrit Vercellaen taistelussa.'