b'\n_START_ARTICLE_\nMajakkalaiva Snipan\n_START_PARAGRAPH_\nMajakkalaiva Snipan oli Merenkurkussa sijaitsevan Snipanin matalikon l\xc3\xa4nsipuolelle sijoitettu majakkalaiva.\n_START_SECTION_\nAlkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMerenkurkun ruotsinkielisen nimen mukaan sinne sijoitetulle ensimm\xc3\xa4iselle majakkalaivalle annettiin nimi Quarken; alus oli puurunkoinen ja rakennettu Turussa vuonna 1868. Se oli kuunaritakilainen purjelaiva ja lamppuina oli kaksi kahdeksanlyhtyist\xc3\xa4 \xc3\xb6ljyvaloa; valot oli sijoitettu lasi-ikkunaisiin h\xc3\xa4kkeihin ja ripustettu kardaanisesti, jotta ne pysyiv\xc3\xa4t pystyss\xc3\xa4 aluksen kallistellessakin;lyhtyh\xc3\xa4kki oli koottu kuparilevyist\xc3\xa4 ja sit\xc3\xa4 voitiin taljojen avulla laskea pitkin mastoa; n\xc3\xa4in lyhdyt voitiin puhdistaa ja t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kannen alla suojassa s\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4. Polttoaineena oli vanha ja kylm\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuodenaikana kelvoton nauris\xc3\xb6ljy, koska tehokkaampaa petrolia pel\xc3\xa4ttiin sen tulenarkuuden vuoksi._NEWLINE_Luotsitireht\xc3\xb6\xc3\xb6ri Justus Eriksson jopa sanoi petrolista:_NEWLINE_\xc2\xbbMoinen herk\xc3\xa4sti r\xc3\xa4j\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4 paholaisen keksint\xc3\xb6 sy\xc3\xb6vytt\xc3\xa4\xc3\xa4 lyhdyt ja heijastimet pilalle ja lopulta polttaa kaiken ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4\xc3\xa4n!\xc2\xbb_NEWLINE_-Asiahan oli aivan p\xc3\xa4invastoin, ja lopulta Erikssoninkin oli k\xc3\xa4\xc3\xa4nnett\xc3\xa4v\xc3\xa4 kantaansa. Mutta viel\xc3\xa4 useiden vuosien ajan joutuivat majakkamiehet niin maalla kuin merell\xc3\xa4kin kamppailemaan liian herk\xc3\xa4sti j\xc3\xa4\xc3\xa4tyv\xc3\xa4n nauris\xc3\xb6ljyn kanssa._NEWLINE_Valolaitteet oli valmistanut Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n luotsilaitosten vanha hovihankkija, pariisilainen Sautter et cie._NEWLINE_Aluksessa oli sumumerkinantolaitteena voimakas\xc3\xa4\xc3\xa4ninen laivakello sek\xc3\xa4 erityisi\xc3\xa4 vaaratilanteita varten merkinantokanuuna. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 alus oli ainoa suomalainen majakkalaiva, jossa k\xc3\xa4ytettiin t\xc3\xa4t\xc3\xa4 lyhtymallia, seuraaviin tuli jo uudenmalliset kolmilyhtyiset._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4 suomalaisten majakkalaivojen esikoinen osoittautui kuitenkin toivottomaksi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 varhain tulevien ja joskus ankarienkin j\xc3\xa4\xc3\xa4olojen vuoksi, ja pitk\xc3\xa4n odotuksen j\xc3\xa4lkeen sit\xc3\xa4 korvaamaan saatiin uusi ter\xc3\xa4srunkoinen alus: se valmistui Helsingiss\xc3\xa4 Hietalahden telakalla vuonna 1885 yhtaikaa kuin majakkalaiva Helsingkallan._NEWLINE_Uudet alukset vastasivat mitoiltaan ja ominaisuuksiltaan t\xc3\xa4ydellisesti toisiaan: 25,8 x 6,5 x 2 metri\xc3\xa4. Koneistoa ei ollut vaan purjeet. Valolaite oli muista poiketen yksin\xc3\xa4inen kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4 punaista valoa n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 \xc3\xb6ljylamppu, joka nostettiin keulamaston huippuun.\n_START_SECTION_\nAsemapaikalla\n_START_PARAGRAPH_\nUusi ter\xc3\xa4srunkoinen alus vapautti vanhan puurunkoisen Quarken-majakkalaivan kevyempiin teht\xc3\xa4viin; siit\xc3\xa4 tuli joidenkin vuosien ajaksi Rauman majakkalaiva nimell\xc3\xa4 Relandersgrund - kunnes sen tuli aika l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 purettavaksi uuden ter\xc3\xa4srunkoisen aluksen tielt\xc3\xa4._NEWLINE_Uuteen Quarkeniin vaihdettiin 1920-luvulla uusi tukevampi keulamasto, jonka huippuun asennetulle lavalle tuli uusi asetyleenivalo; valotunnukseksi tuli nyt kolme valkoista v\xc3\xa4l\xc3\xa4yst\xc3\xa4 joka 13,5:s sekunti._NEWLINE_Alusta alettiin vuosisadan alussa kutsua nimell\xc3\xa4 Snipan ja jonkin aikaa sen kylkiin oli maalattu erikoinen nimi: QUARKEN (SNIPAN) ._NEWLINE_1920-luvun lopussa aluksen nimeksi tuli pysyv\xc3\xa4sti Snipan. Alus sai yhtaikaa sisarlaivansa Helsingkallanin kanssa potkurin ja 60 hevosvoiman Bolinder-kuulamoottorin. Samalla asennettiin my\xc3\xb6s uusi paineilmasumusireeni entisen k\xc3\xa4sikampik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isen tilalle. Sireenin ja valonheitint\xc3\xa4 ruokkivan generaattorin voimanl\xc3\xa4hteeksi asennettiin pienempi petrolik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6inen apukone.\n_START_SECTION_\nTuhoutuminen\n_START_PARAGRAPH_\nMajakkalaiva selvisi Merenkurkun vaihtelevista oloista ja sotavuosistakin pienin kolhuin, mutta joulukuussa 1944 aluksen ollessa matkalla Vaasaan telakoitavaksi puhkesikin yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en voimakas lumimyrsky: alus eksyi suunnastaan ja ajoi matalikolle. Miehist\xc3\xb6 pelastui veneill\xc3\xa4, mutta myrskyn laannuttua todettiin aluksen hakkautuneen romuksi, joka oli uponnut._NEWLINE_Aluksen j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset ovat suhteellisen matalassa vedess\xc3\xa4 j\xc3\xa4iden l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ysin hajalle ruhjomina. Majakkamasto asetyleenilyhtyineen ja ihmeen kautta vedelt\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4stynyt generaattori moottoreineen, ankkurit ja jotain pienemp\xc3\xa4\xc3\xa4 onnistuttiin pelastamaan, mutta mm. p\xc3\xa4\xc3\xa4kone menetettiin._NEWLINE_Paikan peri sisarlaiva Varamajakka I.'