b'\n_START_ARTICLE_\nKataja\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nAinavihanta, kaksikotinen kataja kasvaa tavallisesti 0,2\xe2\x80\x9310 metri\xc3\xa4 korkeaksi pensaaksi tai puuksi, alalajin ja kasvupaikan mukaan. Yleens\xc3\xa4 kataja kasvaa pensasmaisena. Puumaisenakaan kataja ei yleens\xc3\xa4 kasva kovin korkeaksi. Jotkin yksil\xc3\xb6t ovat kuitenkin hyvinkin suuria: Suomessa puumainen kataja on saavuttanut per\xc3\xa4ti viitisentoista metrin korkeuden. Katajan kuori on ohut, v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n harmaa ja usein suikaleina hilseilev\xc3\xa4. Neulasmaiset, ruodittomat lehdet ovat j\xc3\xa4ykki\xc3\xa4, leve\xc3\xa4tyvisi\xc3\xa4, suippoja ja sijaitsevat oksissa kolmen kiehkuroina. Kukat ovat yksitt\xc3\xa4in tai kukinto on k\xc3\xa4py. Yksineuvoinen kukka on pieni ja keh\xc3\xa4t\xc3\xb6n. Hedekukka on moniheteinen, emikukan siemenaiheet ovat paljaina peitinsuomun kanssa yhteenkasvettuneen emisuomun hangassa. K\xc3\xa4py eli "katajanmarja" on pallomainen ja 5\xe2\x80\x938 mm halkaisijaltaan. Raakana k\xc3\xa4py on vihre\xc3\xa4, kyps\xc3\xa4n\xc3\xa4 marjaisan mehev\xc3\xa4 ja tumma. Siemen on paksukuorinen. Kataja voi el\xc3\xa4\xc3\xa4 yli tuhat vuotta vanhaksi._NEWLINE_Pohjoismaissa esiintyy kahta katajan alalajia: mets\xc3\xa4katajaa (ssp. communis) ja lapinkatajaa (ssp. nana, syn. ssp. alpina). Alalajien risteym\xc3\xa4t ovat yleisi\xc3\xa4._NEWLINE_Mets\xc3\xa4kataja kasvaa 0,5\xe2\x80\x9310 metri\xc3\xa4 korkeaksi pensaaksi tai puuksi. Melko harvassa kasvavat neulaset ovat 10\xe2\x80\x9320 mm pitki\xc3\xa4, siirottavia, suoria ja niiden ilmarakojuova on valkoinen. Mets\xc3\xa4kataja kukkii Suomessa touko-kes\xc3\xa4kuussa. Yksi mets\xc3\xa4katajan muoto on pylv\xc3\xa4sm\xc3\xa4inen pilarikataja (J. communis f. suecica). Saaristossa kasvavat matalakasvuiset mets\xc3\xa4katajat muistuttavat puolestaan kasvutavaltaan suuresti lapinkatajaa._NEWLINE_Lapinkataja j\xc3\xa4\xc3\xa4 huomattavasti matalammaksi, sill\xc3\xa4 se kasvaa vain 0,2\xe2\x80\x931 metri\xc3\xa4 korkeaksi pensaaksi. Sen haarat ovat tavallisesti kohenevia tai rentoja, mutta vain harvoin pystyj\xc3\xa4. Tihe\xc3\xa4ss\xc3\xa4 olevat lehdet ovat 5\xe2\x80\x9315 mm pitki\xc3\xa4, haaranmy\xc3\xb6t\xc3\xa4isi\xc3\xa4, k\xc3\xa4yri\xc3\xa4 ja niiden ilmarakojuova on sinert\xc3\xa4v\xc3\xa4. Lapinkataja kukkii Suomessa kes\xc3\xa4kuussa.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nKataja ja sen alalajit ovat levinneet hyvin laajalle alueelle pohjoisella pallonpuoliskolla. Sit\xc3\xa4 kasvaa koko Euroopassa aivan arktisimpia alueita lukuun ottamatta, paikoitellen Pohjois-Afrikassa ja Aasiassa Turkista Kaukasuksen alueelle ja Pohjois-Iraniin, Keski-Aasiassa, Pohjois- ja Keski-Japanissa sek\xc3\xa4 koko Siperiassa. Pohjois-Amerikassa kataja on levinnyt mantereen keski- ja pohjoisosiin lukuun ottamatta tundra-alueita._NEWLINE_Suomessa kataja on eritt\xc3\xa4in yleinen l\xc3\xa4pi maan. Mets\xc3\xa4katajaa esiintyy koko maassa, mutta on harvinainen Lapissa, miss\xc3\xa4 lapinkataja puolestaan on vallitseva alalaji. Etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4 lapinkataja on harvinaisempi, eik\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 esiinny lainkaan Kainuun etel\xc3\xa4puolella.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMets\xc3\xa4kataja suosii niukka- ja keskiravinteisia metsi\xc3\xa4, jotka voivat olla kuivia tai tuoreita. Sit\xc3\xa4 tavataan my\xc3\xb6s kallioilla, laidunmailla, metsien hakkuuaukoissa, teiden ja viljelyaukeiden laitamilla ja letoilla. Lapinkataja puolestaan viihtyy tunturikankailla, joki- ja puronvarsilehdoissa, kausikosteissa painanteissa, lettor\xc3\xa4meill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 runsasravinteisissa metsiss\xc3\xa4, harvoin my\xc3\xb6s niukka- ja keskiravinteisissa metsiss\xc3\xa4. Ihmisen toiminta hy\xc3\xb6dytt\xc3\xa4\xc3\xa4 usein katajaa, sill\xc3\xa4 mets\xc3\xa4nhakkuut luovat sille suotuisia, valoisia kasvupaikkoja. Laji viihtyy my\xc3\xb6s voimalinja-aukeilla, jonne se sopiikin hyvin matalakasvuisuutensa vuoksi.\n_START_SECTION_\nPuuaines\n_START_PARAGRAPH_\nOmintakeisen tuoksunsa ja sitkeytens\xc3\xa4 takia katajan puuaineista on k\xc3\xa4ytetty monien tarve-esineiden valmistamiseen, ja kuoren alla olevia sitkeit\xc3\xa4 kuituja on aikaisemmin hy\xc3\xb6dynnetty muun muassa mattojen kudonnassa. Miellytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tuoksunsa takia katajaa on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s kalan ja lihan savustamiseen. Kuivana katajan puuaines on keskiraskasta: sen ominaispaino on noin 0,52. Puuty\xc3\xb6aineena katajan pintapuu on kirkkaan keltaista, syd\xc3\xa4npuu vaaleanruskeaa ja juovaista. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n raaka-aineena l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 koristepuuesineisiin kuten pannunalustoihin, veitsiin ja avaimenperiin._NEWLINE_Katajasta tehtyjen esineiden myynti ei ole kielletty\xc3\xa4 Suomessa. Asetuksen mukaan aikaisemmin "puumaisen ja pylv\xc3\xa4sm\xc3\xa4isen katajan ottaminen koristepuuna tai -oksana kaupan pit\xc3\xa4mist\xc3\xa4 varten" oli "kielletty", mutta "katajien ottaminen puuaineksen jalostamista varten sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n tarkoitukseen kaupaksi tarjoaminen ja myyminen" oli kuitenkin "sallittu". Vuoden 2006 j\xc3\xa4lkeen pylv\xc3\xa4sm\xc3\xa4inen kataja ei ole ollut rauhoitettu, mutta sen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 toivotaan malttia. Ahvenanmaalla yli kuusi metri\xc3\xa4 korkeat pylv\xc3\xa4skatajat ovat edelleen rauhoitettuja.\n_START_SECTION_\nKatajanmarjat ravintona ja rohtona\n_START_PARAGRAPH_\nKoska kataja on havupuu, sill\xc3\xa4 ei biologisesti katsottuna ole marjoja, vaan k\xc3\xa4pyj\xc3\xa4. Sen pehme\xc3\xa4t k\xc3\xa4vyt kuitenkin muistuttavat kovasti marjoja, ja niit\xc3\xa4 onkin suomenkieless\xc3\xa4 perinteisesti kutsuttu katajanmarjoiksi. Marjamaiset k\xc3\xa4vyt kypsyv\xc3\xa4t kolmantena kes\xc3\xa4n\xc3\xa4. Kypsin\xc3\xa4 katajanmarjat ovat sinisi\xc3\xa4._NEWLINE_Keskiajalla katajanmarjaa k\xc3\xa4ytettiin Keski-Euroopassa p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa mustapippurin v\xc3\xa4\xc3\xa4renn\xc3\xb6ksen\xc3\xa4. Sen sijaan pohjoisessa katajanmarjaa on k\xc3\xa4ytetty mausteena ja kansanl\xc3\xa4\xc3\xa4kinn\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Sen uskottiin my\xc3\xb6s suojelevan sek\xc3\xa4 pahoilta hengilt\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 villiel\xc3\xa4inten hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksilt\xc3\xa4._NEWLINE_Katajanmarjaa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n edelleen liharuokien ja perinteisten alkoholijuomien geneverin ja ginin maustamiseen. Katajakaljan ja oluen maustamiseen k\xc3\xa4ytettiin aikaisemmin katajanmarjoja, ja oikeaoppinen sahti sihdattiin katajahavujen l\xc3\xa4pi. Katajanmarjajuomaa juotiin aikaisemmin erityisesti sadonkorjuujuhlien yhteydess\xc3\xa4. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n marjaa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n paljon erityisesti riistan maustamiseen. Skotlannissa joillakin alueilla sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n erityisesti savulohen mausteena. _NEWLINE_Katajanmarjat ovat liev\xc3\xa4sti myrkyllisi\xc3\xa4, joten suurina annoksina katajanmarjan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 tulee v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 erityisesti raskaana olevien ja munuaissairauksista k\xc3\xa4rsivien kohdalla. Katajanmarjan myrkyllisyydest\xc3\xa4 huolimatta sit\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s kansanl\xc3\xa4\xc3\xa4kinn\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Marjat lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t virtsan ja hien erityst\xc3\xa4, joten rohtona niit\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty munuais- ja rakkovaivoihin. Katajanmarjoista, havuista ja puulastuista tislattua \xc3\xb6ljy\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty ulkoisesti kihtiin ja reumatismiin, sill\xc3\xa4 se parantaa pintaverenkiertoa. Useimpien katajien oksien k\xc3\xa4rjist\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy Oligotrophus juniperinus -\xc3\xa4k\xc3\xa4m\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4skilajin aiheuttamia \xc3\xa4k\xc3\xa4mi\xc3\xa4. Maidossa keitettyin\xc3\xa4 n\xc3\xa4it\xc3\xa4 \xc3\xa4k\xc3\xa4mi\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin hinkuysk\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan.'