b"\n_START_ARTICLE_\nZen\n_START_PARAGRAPH_\nZen (\xe2\x80\x99meditaatio\xe2\x80\x99; hanzi: \xe7\xa6\x85 (yksinkertaistetuilla merkeill\xc3\xa4); sanskritiksi: dhy\xc4\x81na; kiinaksi: ch\xc3\xa1n (pinyin); japaniksi: zen; koreaksi: seon) on mahayana-buddhalaisuuden suuntaus, joka syntyi kiinassa Tang-dynastian aikaan ch\xc3\xa1n -nimell\xc3\xa4. Se on saanut paljon vaikutteita taolaisuudesta ja muotoutui hyvin uniikiksi kiinalaisen buddhalaisuuden muodoksi. Kiinasta ch\xc3\xa1n levisi Vietnamiin, Koreaan ja Japaniin jossa siit\xc3\xa4 tuli zen._NEWLINE_L\xc3\xa4nsimaissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n suuntauksesta yleens\xc3\xa4 japaninkielist\xc3\xa4 nimityst\xc3\xa4 zen, koska se tuli alun perin l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 tunnetuksi nimenomaan japanilaisessa muodossa._NEWLINE_Zen painottaa vahvasti meditaatiota, oman buddhaluonnon havaitsemista ja omakohtaisen tiet\xc3\xa4myksen kehitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4, jotta sit\xc3\xa4 voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksi arkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Koska zenille on hyvin keskeist\xc3\xa4 mahajanan bodhisattva-ihanne, on oman harjoituksen perimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 tarkoituksena kyet\xc3\xa4 auttamaan muita. Zen-harjoituksessa oleellista on asettaa oppilaan omasta harjoituksesta tuleva ymm\xc3\xa4rrys kirjoitettuja opetuksia merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi.\n_START_SECTION_\nShikantaza\n_START_PARAGRAPH_\nJapanilaisessa s\xc5\x8dt\xc5\x8d-koulukunnassa zazenia harjoitetaan pelk\xc3\xa4n istumisen, shikantaza, muodossa. Se on nimens\xc3\xa4 mukaisesti pelkk\xc3\xa4\xc3\xa4 istumista, jossa harjoituksessa itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n on jo kaikki. P\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 ei ole saavuttaa tai ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 jotain, eik\xc3\xa4 muuttua miksik\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x93 istuminen tapahtuu vain istumisen itsens\xc3\xa4 vuoksi. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdasta oppilaan on hyvin hankalaa takertua esimerkiksi ideaan, ett\xc3\xa4 meditaatiossa yritett\xc3\xa4isiin saavuttaa jokin kaukana tulevaisuudessa piileskelev\xc3\xa4 valaistuminen.\n_START_SECTION_\nHuatou\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc5\x8dan-tarinat voivat olla hyvinkin pitki\xc3\xa4, ja t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in siit\xc3\xa4 muodostetaan huatou (jap. wato, suom. \xe2\x80\x99sanan p\xc3\xa4\xc3\xa4\xe2\x80\x99, kor. hawdu). K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 siis K\xc5\x8dan-mu'ta harjoittava kysyy itselt\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dMu?\xe2\x80\x9d. Huatou-harjoituksessa on chan-opettaja Sheng-yenin mukaan kolme erilaista vaihetta, joista ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 (1.) harjoittaja keskittyy toistamaan huatoutaan, v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ilman suurempaa halua tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 vastausta siihen. Toisessa vaiheessa (2.) harjoittajan valtaa syv\xc3\xa4 halu l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaus huatouhun ja n\xc3\xa4in h\xc3\xa4n kysyy huatouta. Kolmannessa vaiheessa (3.) j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 on vain kysyv\xc3\xa4 mielentila, jossa harjoittaja voi olla \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 tapauksissa jopa kuukausia. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa harjoittaja tutkii huatoutaan. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaikki vaiheet saavat aikaan erityisen \xe2\x80\x9dep\xc3\xa4ilysmassan\xe2\x80\x9d, joka tarkoittaa syv\xc3\xa4\xc3\xa4 ihmettelev\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kysyv\xc3\xa4\xc3\xa4 mielentilaa. Huatou ja k\xc5\x8dan ovat hyvin l\xc3\xa4heisi\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitteit\xc3\xa4, joten yleens\xc3\xa4 k\xc5\x8dan-harjoituksella tarkoitetaankin huatou-harjoitusta.\n_START_SECTION_\nHengitysharjoitukset\n_START_PARAGRAPH_\nRinzai-zeniss\xc3\xa4 aloitteleva oppilas harjoittaa yleens\xc3\xa4 hengitysharjoituksia ennen siirtymist\xc3\xa4 k\xc5\x8dan-harjoitukseen. Ensimm\xc3\xa4inen hengitysharjoitus on ulos- ja sis\xc3\xa4\xc3\xa4nhengitysten laskeminen yhdest\xc3\xa4 kymmeneen (uloshengitys yksi, sis\xc3\xa4\xc3\xa4nhengitys kaksi ja niin edelleen). Jos huomio ja ajatukset suuntautuvat muualle, palataan harjoituksen alkuun ja aloitetaan j\xc3\xa4lleen henk\xc3\xa4ysten laskeminen yhdest\xc3\xa4. Toisinaan neuvotaan hengitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n huomio joko nen\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4, tai harassa, eli tietyss\xc3\xa4 pisteess\xc3\xa4 vatsaan alaosassa, noin kaksi sormenmittaa navasta alasp\xc3\xa4in. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin perimyslinjojen neuvot vaihtelevat. Seuraava vaihe voi olla uloshengityksen laskeminen tai vain hengityksen tarkkailu. Varsinkin uloshengityksen laskemisella on perinteisesti ajateltu olevan mielt\xc3\xa4 tasapainottava vaikutus. Hengitysharjoituksen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 on perinteisesti n\xc3\xa4hty keskittymisvoiman (joriki) kasvattaminen. Hengitysharjoituksia voi tehd\xc3\xa4 vaikka koko elini\xc3\xa4n, ja niit\xc3\xa4kin voi tehd\xc3\xa4 hyvin intensiivisesti.\n_START_SECTION_\nZenin historia\n_START_PARAGRAPH_\nPerim\xc3\xa4tiedon mukaan intialainen munkki Bodhidharma (japaniksi Daruma) toi buddhalaisuuden Kiinaan 500-luvulla, jossa se kohtasi kiinalaisen uskontoperinteen, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 sen taolaisen muodon, ja otti siit\xc3\xa4 vahvasti vaikutteita. Kiinassa zenin kulta-ajan sanotaan kest\xc3\xa4neen 700-luvusta 1200-lukuun, eli Tang-dynastiasta Song-dynastiaan asti. Tunnettuja kiinalaisia ch\xc3\xa0n-mestareita ovat muun muassa Dajian Huineng (638\xe2\x80\x93713), Linji Y\xc3\xacxu\xc3\xa1n (kuoli 866), Maallikko Pang (740\xe2\x80\x93808) ja Zh\xc3\xa0ozh\xc5\x8du C\xc5\x8dngsh\xc4\x9bn (778\xe2\x80\x93897). Huinengin tullessa kuudenneksi patriarkaksi ch\xc3\xa0n jakautui etel\xc3\xa4iseen (\xe2\x80\x99\xc3\xa4killisen valaistumisen koulukunta\xe2\x80\x99) ja pohjoiseen (\xe2\x80\x99asteittaisen valaistumisen koulukunta\xe2\x80\x99) koulukuntaan, joista etel\xc3\xa4inen koulukunta on selvinnyt t\xc3\xa4h\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kiinalainen zen jakautui 800-luvun kuluessa \xe2\x80\x99viiteen huoneeseen\xe2\x80\x99 eli caodong, linji, guiyang, fayan, ja yunmen-koulukuntiin, joista useimmat saavat nimens\xc3\xa4 perustavasta opettajastaan. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vain linji ja caodong ovat edelleen olemassa, linjin sulauttaessa muut koulukunnat itseens\xc3\xa4._NEWLINE_Kiinasta zen levisi edelleen Koreaan ja Japaniin, sek\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Japanista l\xc3\xa4nsimaihin. Ensimm\xc3\xa4inen japanilainen zen-mestari oli My\xc5\x8dan Eisai (1141\xe2\x80\x931215), joka perusti japanilaisen rinzain. Er\xc3\xa4s h\xc3\xa4nen oppilaistaan oli hetkellisesti my\xc3\xb6s Eihei D\xc5\x8dgen (1200\xe2\x80\x931253), joka perusti my\xc3\xb6hemmin s\xc5\x8dt\xc5\x8d-koulukunnan opiskeltuaan zeni\xc3\xa4 ensin my\xc3\xb6s Kiinassa caodong-opettajan alaisuudessa. Japanilaisesta zenist\xc3\xa4 v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n tunnettuja ovat \xc5\x8dbaku- ja fuke-koulukunnat, jotka my\xc3\xb6s sulautuivat rinzaihin._NEWLINE_L\xc3\xa4nsimaissa tunnetuin korealainen seon-opettaja lienee Seung Sahn (1927\xe2\x80\x932004). L\xc3\xa4nsimaissa toimineista tai viel\xc3\xa4 opettavista zen-opettajista tunnettuja ovat muun muassa Robert Aitken (s\xc5\x8dt\xc5\x8d/rinzai), Charlotte Joko Beck (Ordinary Mind/s\xc5\x8dt\xc5\x8d), Taisen Deshimaru (s\xc5\x8dt\xc5\x8d), Philip Kapleau (s\xc5\x8dt\xc5\x8d/rinzai), Dainin Katagiri (s\xc5\x8dt\xc5\x8d), John Daido Loori (s\xc5\x8dt\xc5\x8d/rinzai), Taizan Maezumi (s\xc5\x8dt\xc5\x8d/rinzai), Soen Nakagawa (rinzai), Joshu Sasaki (rinzai), Shunryu Suzuki (s\xc5\x8dt\xc5\x8d), vietnamilainen thien-opettaja Thich Nhat Hanh ja Hakuun Yasutani (s\xc5\x8dt\xc5\x8d/rinzai). Suurimpia l\xc3\xa4nsimaisia zen-organisaatioita ovat muun muassa Th\xc3\xadch Nh\xe1\xba\xa5t H\xe1\xba\xa1nhin \xe2\x80\x99Luumukyl\xc3\xa4\xe2\x80\x99-luostari (thien), yhdysvaltalaiset San Francisco Zen Center (s\xc5\x8dt\xc5\x8d), Seung Sahnin Kwan Um-koulukunta (seon) ja White Plum Asanga (s\xc5\x8dt\xc5\x8d/rinzai), joka on saanut alkunsa Taizan Maezumin dharmaperillisist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPerimyslinjat\n_START_PARAGRAPH_\nPerimyslinjalla tarkoitetaan kunkin zenin koulukunnan sukupuuta. Periaatteessa kutakin perimyslinjaa voi seurata aina buddhalaisuuden perustajaan Siddhartha Gautamaan asti. Todellisuudessa perimyslinjojen edelt\xc3\xa4jien luettelot koostettiin Kiinassa, eik\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 voida pit\xc3\xa4\xc3\xa4 historiallisesti paikkansapit\xc3\xa4vin\xc3\xa4. Japanilaisessa zeniss\xc3\xa4 zen-mestari 'siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 dharman' oppilaalleen ja antaa t\xc3\xa4lle luvan opettaa. Tilaisuus on usein muodollinen, ja siihen liittyy seremonia (rinzaissa inka) sek\xc3\xa4 kirjallinen todistus. \xe2\x80\x9dOpetusluvat\xe2\x80\x9d ovat usein arvostelun, eik\xc3\xa4 muodollinen \xe2\x80\x9ddharmasiirto\xe2\x80\x9d arvostelijoiden mukaan v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 takaa aina sen saajan zenin todellista ymm\xc3\xa4rryst\xc3\xa4. Siirto voi siis olla vain muodollisuus. Muun muassa japanilaisen rinzai-zenin merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4n mestarin Hakuin Ekakun ei voi sanoa saaneen muodollista todistusta zenin ymm\xc3\xa4rryksest\xc3\xa4\xc3\xa4n tai edes mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista opetuslupaa. Zen-mestari Huinengin j\xc3\xa4lkeen zen-koulukuntien yhteinen sukupuu p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy. Toisin sanoen zenin kunkin koulukunnan edelt\xc3\xa4jien linja on sama aina Huinengiin asti.\n_START_SECTION_\nRinzai- ja s\xc5\x8dt\xc5\x8d-koulukunnan yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyydet ja eroavaisuudet\n_START_PARAGRAPH_\nSelke\xc3\xa4 jako erillisiin zen-koulukuntiin syntyi vasta Japanissa. Kiinalaisessa chanissa samanlaista tiukkaa lahkoutumista ei tapahtunut. Japanissa rinzai-koulukunta keskittyy perinteisesti k\xc5\x8dan-harjoitukseen ja s\xc5\x8dt\xc5\x8d-koulukunta shikantazaan. Koulukuntien liturgia, seremoniat ja visuaalinen ulkoasu poikkeavat hieman toisistaan. Japanissa rinzai on n\xc3\xa4hty samuraiden koulukuntana ja s\xc5\x8dt\xc5\x8d talonpoikien. Esimerkiksi japanilaisen rinzai-koulukunnan zendoissa mietiskelij\xc3\xa4t istuvat yleens\xc3\xa4 kohti zendon keskustaa, kun taas s\xc5\x8dt\xc5\x8dssa p\xc3\xa4invastoin. Japanissa rinzai-zenil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 on huomattavasti v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n verrattuna s\xc5\x8dt\xc5\x8d-zenil\xc3\xa4isiin. Japanissa s\xc5\x8dt\xc5\x8d-koulukunta on my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytynyt muodollisesti yhden hallinnon alle, kun taas rinzai-koulukunnan pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6t ovat usein toisistaan riippumattomia. Todellisuudessa japanilaisessa zeniss\xc3\xa4 harjoitukset, eri muodollisuudet ja termit voivat vaihdella samankin koulukunnan eri pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6iss\xc3\xa4 huomattavasti._NEWLINE_Selke\xc3\xa4 jako useaan koulukuntaan on zenbuddhalaisuuden historiassa melko uutta. Eroavaisuudet koulukuntien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 selkeytyiv\xc3\xa4t vasta kauan zenin kuudennen kantais\xc3\xa4n Huinengin (638\xe2\x80\x93713) j\xc3\xa4lkeen. Vasta Song-dynastian loppupuolella, 1200-luvulla, eri opettajat ryhtyiv\xc3\xa4t selke\xc3\xa4sti kannattamaan jompaakumpaa tapaa mietiskell\xc3\xa4. Kiinalaisen ch\xc3\xa1n-mestari Hongzhi Zhengjuen (1091\xe2\x80\x931157) voidaan n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 aloittaneen \xe2\x80\x9dhiljaisen valaisemisen\xe2\x80\x9d suosimisen caodong-koulukunnassa. H\xc3\xa4nkin k\xc3\xa4ytti kaikesta huolimatta k\xc5\x8daneja opetuksissaan. Siit\xc3\xa4 miten h\xc3\xa4n niit\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dynsi opetuksessaan ei ole varmaa tietoa. Samanaikaisesti Hongzhin yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 ch\xc3\xa1n-mestari Dahui Zonggao (1089\xe2\x80\x931163) painotti k\xc5\x8dan-harjoitusta, jossa keskityt\xc3\xa4\xc3\xa4n intensiivisesti harjoittamaan k\xc5\x8dania huatou-harjoituksena._NEWLINE_Nykyaikaisessa japanilaisper\xc3\xa4isess\xc3\xa4 s\xc5\x8dt\xc5\x8d-zeniin pohjautuvassa suuntauksessa voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc5\x8daneja. S\xc5\x8dt\xc5\x8d-koulukunnassa k\xc5\x8dan-harjoitus ymm\xc3\xa4rret\xc3\xa4\xc3\xa4n eri tavalla kuin rinzai-koulukunnassa: s\xc5\x8dt\xc5\x8d-koulukunnassa k\xc5\x8dania ei harjoiteta (niit\xc3\xa4 ei esimerkiksi pohdita intensiivisesti tai mietiskelyn aikana ja niihin ei pyrit\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vastauksia), vaan ne ovat pikemminkin opettavaisia tarinoita ja apuv\xc3\xa4lineit\xc3\xa4, toisin kuin rinzai-koulukunnassa, jossa k\xc5\x8dan on itse harjoitus, ja johon pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n intensiivisen harjoittamisen ja mietiskelyn avulla l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vastaus. Esimerkiksi Harada\xe2\x80\x93Yasutani-koulukunnan (tai Sanbo kyodan, suom. kolme jalokive\xc3\xa4) alkuper\xc3\xa4 on s\xc5\x8dt\xc5\x8d-koulukunnassa, johon on yhdistetty rinzai-piirteit\xc3\xa4, kuten Hakuin Ekakun k\xc5\x8dan-oppij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, tietyin muutoksin._NEWLINE_Korealainen seon (jap. zen) periytyy l\xc3\xa4hes yksinomaan kiinalaisesta linji-koulukunnasta. Korealaisessa zeniss\xc3\xa4 harjoittaja voi harjoittaa samaa k\xc5\x8dania koko el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ajan. Japanilaisessa s\xc5\x8dt\xc5\x8dssa vasta Gento Sokuchun (1729\xe2\x80\x931807) voidaan katsoa ryhtyneen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llisesti puhdistamaan s\xc5\x8dt\xc5\x8d-koulukuntaa k\xc5\x8danien k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 mill\xc3\xa4\xc3\xa4n muotoa. Viime aikoina monet amerikkalaiset s\xc5\x8dt\xc5\x8d-opettajat ovat opiskelleet my\xc3\xb6s rinzai-opettajien johdolla (sek\xc3\xa4 p\xc3\xa4invastoin) ja liitt\xc3\xa4neet rinzain k\xc5\x8dan-harjoituksen opetukseensa. Kiinalaisen ch\xc3\xa0nin koulukunnat yhdistyiv\xc3\xa4t 1200-luvulta l\xc3\xa4htien toisiinsa ja sekoittivat samalla mukaan my\xc3\xb6s vaikutteita puhtaan maan buddhalaisuudesta, joten selke\xc3\xa4\xc3\xa4 jakoa linji- ja caodong-koulukuntien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ole. Monet l\xc3\xa4nsimaiset japanilaisper\xc3\xa4iset zen-koulukunnat ovatkin ryhtyneet korostamaan enemm\xc3\xa4n koulukuntien yhtenev\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4._NEWLINE_Japanilaiset koulukunnat eroavat my\xc3\xb6s suhtautumisessa valaistumiseen. S\xc5\x8dt\xc5\x8dssa ei anneta erityist\xc3\xa4 painoarvoa \xc3\xa4killiselle kensh\xc5\x8d-kokemukselle, vaan painotetaan hiljaista ymm\xc3\xa4rryksen kehittymist\xc3\xa4. Zazen n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s periaatteessa itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n valaistumisen ilmenemismuotona. Rinzai-koulukunta taas painottaa kensh\xc5\x8d-kokemusta."