b'\n_START_ARTICLE_\nEncomenderot\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n alkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nEncomienda oli perua arabeja vastaan k\xc3\xa4ytyjen takaisinvaltaussotien ajoilta. Siin\xc3\xa4 kruunu antoi valloittajille ja hidalgoille oikeuden hallita valloitettuja maita ja niiden asukkaita j\xc3\xa4rkev\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla, johon kuului verorasite. Uudessa Maailmassa tilanne muuttui nopeasti hallitsemattomaksi. J\xc3\xa4rkev\xc3\xa4st\xc3\xa4 hallinnosta ei voinut puhua, koska jako-osuuksia saivat sellaisetkin, jotka eiv\xc3\xa4t koskaan olleet k\xc3\xa4yneet Espanjan ulkopuolella. Palkattujen tilanhoitajien, escudoerojen, oli intiaanien kustannuksella yritett\xc3\xa4v\xc3\xa4 hankkia sek\xc3\xa4 encomenderolle, ett\xc3\xa4 itselleen nopeasti mittavat tulot Espanjaan paluutaan varten._NEWLINE_Nopeuttaakseen tulojaan saarelaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t edustajiaan kuninkaan luo suostutellakseen t\xc3\xa4t\xc3\xa4 antamaan heille oikeuden pit\xc3\xa4\xc3\xa4 intiaaneja palveluksessaan ilman kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rien v\xc3\xa4liintuloa. He n\xc3\xa4kiv\xc3\xa4t ep\xc3\xa4kohtana sen, ett\xc3\xa4 intiaanien jakaminen oli kokonaan kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rien vallassa, koska h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli mielivaltainen ja riitoja aiheuttava oikeus antaa ja ottaa intiaaneja. Aluksi saarelaisten tarkoituksena oli saada pit\xc3\xa4\xc3\xa4 intiaaneja yhden sukupolven ajan, mutta uudet l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6t suuntasivat matkansa kuninkaan luo niin, ett\xc3\xa4 lopulta vaatimuksena oli saada pit\xc3\xa4\xc3\xa4 intiaaneja kolmen sukupolven ajan tai ikuisesti.\n_START_SECTION_\nIsabellan ja Ferdinandin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ykset\n_START_PARAGRAPH_\nEspanjan katoliset hallitsijat, Isabella ja Ferdinand tiedustelivat kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Ovandolta, mik\xc3\xa4 olisi edullisin tapa hy\xc3\xb6ty\xc3\xa4 intiaaneista. Olisiko kruunun kannalta tuottoisampaa l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 intiaaneja kaivoksiin kruunun nimiss\xc3\xa4, vai olisiko parempi antaa n\xc3\xa4iden s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vapautensa ja olla t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 yksityisill\xc3\xa4, jolloin he maksaisivat veroa palkastaan._NEWLINE_Yksityisten espanjalaisten hallinnassa olevia intiaaneja koski m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys, jonka avulla oli tarkoitus saada mahdollisimman paljon saaren kultaa. Lis\xc3\xa4ksi saaren asukkaat hy\xc3\xb6tyisiv\xc3\xa4t intiaanien palveluksista. Hallitsijat m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4siv\xc3\xa4t kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin ja virkamiehet etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n asian vaatimat keinot, mutta siten, etteiv\xc3\xa4t intiaanit tule huonosti kohdelluiksi kuten siihen asti oli tapahtunut. Intiaaneille oli maksettava ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n palkka, ja heid\xc3\xa4n tahtonsa oli otettava huomioon._NEWLINE_Isabella antoi joulukuun 20. 1503 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen, jolla my\xc3\xb6hempien tapahtumien valossa virallistettiin repartimientoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Intiaaneista tuli virallista ty\xc3\xb6voimaa, jonka palkan tason m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri. Aikaisemmat intiaaneja koskevat m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ykset, jotka olivat antaneet intiaaneille t\xc3\xa4ydellisen vapauden, oli aiheuttanut sen, etteiv\xc3\xa4t n\xc3\xa4m\xc3\xa4 suostuneet tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n palkkaty\xc3\xb6t\xc3\xa4 espanjalaisille, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 liioin olleet kiinnostuneita kristinuskosta._NEWLINE_Ferdinand V saneli vuoden 1509 elokuussa ordenanzan, s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ksen, jolla intiaanit lopullisesti menettiv\xc3\xa4t vapautensa rippeet. Koska intiaanit eiv\xc3\xa4t olleet halukkaita raskaaseen ja heid\xc3\xa4n itsens\xc3\xa4 kannalta hy\xc3\xb6dytt\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n, oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 tiukennettava. Kuitenkin oli yritett\xc3\xa4v\xc3\xa4 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 muistissa paavillisen l\xc3\xa4hetysteht\xc3\xa4v\xc3\xa4n luonne ja tarkoitus. Valvonta petti, koska hy\xc3\xb6dynsaaja itse valvoi omia tekojaan. Tilannetta vaikeutti sekin, ett\xc3\xa4 intiaaneja saivat my\xc3\xb6s Espanjassa asuvat korkeat virkamiehet tai heid\xc3\xa4n suosikkinsa.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6hempi kehitys\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4hitellen muodostui intiaaneihin kohdistuva verotusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, joka perustui intiaanien verottamiseen kyl\xc3\xa4kunnittain heid\xc3\xa4n oman p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6ns\xc3\xa4 toimiessa v\xc3\xa4limiehen\xc3\xa4. Kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Diego Kolumbuksen vuonna 1509 saamassa kirjeess\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n jokaisesta depositoidusta intiaanista maksettavaksi vuosittain yksi peso. Muutamaa kuukautta my\xc3\xb6hemmin kuningas mit\xc3\xa4t\xc3\xb6i Diego Kolumbuksen tekem\xc3\xa4t, joidenkin espanjalaisten kannalta ep\xc3\xa4oikeudenmukaiset ja paljon riitoja aiheuttaneet jaot ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si ne toimitettavaksi uudelleen. Vuosittainen veropeso pysyi edelleen voimassa. Kyseess\xc3\xa4 oli valtion m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4 pakkoty\xc3\xb6, jota virkamiesten tuli valvoa. Hallitsijoiden tarkoituksena oli jakaa intiaani, tai jonkin alueen intiaanien verotusoikeus hallintaoikeudella niin, ett\xc3\xa4 lopullinen omistusoikeus, ainakin muodollisesti, pysyisi kruunulla. Itse asiassa encomendero oli kuninkaan veronkantaja, joka samalla sai sit\xc3\xa4 kautta omat tulonsa._NEWLINE_Vuonna 1514 saapui Hispaniolaan kaksi kuninkaan l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 virkamiest\xc3\xa4, Pedro Ib\xc3\xa1\xc3\xb1ez de Ibarra ja Rodrigo de Albuquerque, pannakseen toimeen uuden intiaanien jaon, repartimienton, koska edellinen jako oli her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt suurta tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myytt\xc3\xa4. Kuuban repartidoreksi oli vuotta aikaisemmin nimitetty saaren valtaaja, Adelantado-arvonimen ja siihen kuuluvat oikeudet vuonna 1518 saava Diego de Vel\xc3\xa1zquez, jonka Bernal D\xc3\xadaz del Castillo mainitsee olleen sukulaisensa, ja jolta h\xc3\xa4n turhaan oli odottanut saavansa intiaaneja s\xc3\xa4ilytykseens\xc3\xa4. Cort\xc3\xa9s, jolla tuolloin oli k\xc3\xa4siss\xc3\xa4\xc3\xa4n kaikki valta, antoi aseveljelleen palkkioksi encomiendan. Cort\xc3\xa9s antoi D\xc3\xadazille asiakirjan, jolla D\xc3\xadaz saa palvelukseensa Tlapan ja Potuchan kylien intiaanit. Asiakirjassa ei ole mit\xc3\xa4\xc3\xa4n, joka viittaisi encomiendaan, mutta olihan Cort\xc3\xa9s kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri. D\xc3\xacaz del Castillo joutui vuonna 1524 Cort\xc3\xa9sin Hondurasin-retkelle kahden vuoden ajaksi, jonka kuluessa D\xc3\xadazin maat ja intiaanit olivat joutuneet toisiin k\xc3\xa4siin h\xc3\xa4nesst\xc3\xa4 riippumattomista syist\xc3\xa4. Seurauksena oli oikeudenk\xc3\xa4yntej\xc3\xa4 ja hyvityksi\xc3\xa4. Vuonna 1550 Bernal D\xc3\xadaz del Castillo otti osaa Valladolidin kokoukseen, jossa encomenderot yrittiv\xc3\xa4t saada oikeutensa encomiendoihin ikuisiksi ajoiksi. Kokous ei tuottanut encomenderojen kannalta suotuisaa tulosta. Heill\xc3\xa4 oli vastassaan dominikaanien vahva rintama Bartolom\xc3\xa9 de las Casasin ja Domingo de Soton johdolla. Rintamasta puuttui Francisco de Vitoria, joka oli kuollut kolmea vuotta aikaisemmin. Kokouksessa oli dominikaanien vastustajana tohtori Gin\xc3\xa9s de Sep\xc3\xbalveda, kuninkaan virallinen historioitsija._NEWLINE_Cort\xc3\xa9s jatkoi Kolumbuksen ja saarten kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rien aloittamaa intiaanien alistamista. Vuonna 1512 s\xc3\xa4\xc3\xa4detyt ns. Burgosin lait, joiden tarkoituksena oli est\xc3\xa4\xc3\xa4 intiaaneihin kohdistuneet v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6kset, osoittautuivat tehottomiksi. Vuoden 1523 kes\xc3\xa4kuussa Kaarle V n\xc3\xa4ki aiheelliseksi, k\xc3\xa4yty\xc3\xa4\xc3\xa4n sit\xc3\xa4 ennen perusteellisia keskusteluja neuvonantajiensa kanssa, antaa Cort\xc3\xa9sille m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen,joka itse asiassa oli nuoren kuninkaan antama l\xc3\xa4ht\xc3\xb6laukaus Valkoiselle Legendalle ja yritys toimia paavin antaman l\xc3\xa4hetysteht\xc3\xa4v\xc3\xa4n mukaisesti._NEWLINE_Uuden Espanjan ns. toinen audiensia sai ohjeikseen vuonna 1530 salaisen kuninkaallisen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen, jonka tarkoituksena oli korjata ensimm\xc3\xa4isen audiensian v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksi\xc3\xa4, jotka koskivat encomiendoihin "talletettuja" intiaaneja. Saman vuoden marraskuussa my\xc3\xb6s kuninkaan oli teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 vastaavanlaisia my\xc3\xb6nnytyksi\xc3\xa4 konkistadoreille. Tosiasioiden edess\xc3\xa4 oli veroviidenneksist\xc3\xa4\xc3\xa4n nauttivan kuninkaan hyv\xc3\xa4ksytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 asioiden kehittyminen intiaanien kannalta huonompaan suuntaan. Tilanteen kohentamiseksi oli jotakin kuitenkin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4. Lokakuussa 1535 Kaarle V antoi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen, jolla koetettiin hidastaa encomiendojen siirtymist\xc3\xa4 uusille haltijoille ja est\xc3\xa4\xc3\xa4 mahdollisen feodaali\xc2\xadvaltion syntyminen Uuteen Maailmaan. Asetuksesta k\xc3\xa4y selv\xc3\xa4ksi jako-osuuksiin etuoikeutetut. Vuosien edetess\xc3\xa4 intiaanien ja espanjalaisten v\xc3\xa4liset suhteet muodostuivat hyvin ep\xc3\xa4selviksi. Kuningas yritti selvent\xc3\xa4\xc3\xa4 tilannetta. Vuodelta 1554 on Kaarle V:n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys, jossa selvitet\xc3\xa4\xc3\xa4n encomiendojen tarkoitusperi\xc3\xa4._NEWLINE_Las Casas mainitsee historiateoksensa kolmannessa kirjassa, miten lait, vaikka niit\xc3\xa4 olisi enemm\xc3\xa4n kuin mit\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 on partidoissa, eiv\xc3\xa4t kuitenkaan pystyisi tuomaan parannusta intiaanien oloihin ilman encomiendaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n lakkauttamista. Espanjassa alkoi esiinty\xc3\xa4 eri\xc3\xa4vi\xc3\xa4 mielipiteit\xc3\xa4 espanjalaisten oikeudesta hallita l\xc3\xb6ydettyj\xc3\xa4 maita ja niiden asukkaita. Keskustelun keskipisteen\xc3\xa4 oli kuningas, jolle paavi oli lahjoittanut l\xc3\xb6yt\xc3\xb6maat._NEWLINE_Encomenderojen vastuulla oli j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 intiaaneilleen uskonnonopetus. Asia ei ollut helposti toteutettavissa. K\xc3\xa4\xc3\xa4nnytysty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tekev\xc3\xa4t munkit ja papit koettivat suojella intiaaneja omia etujaan ajavien maallisen vallan edustajien ja encomenderojen sorrolta. Kuninkaallisista m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksist\xc3\xa4 ilmenee, ett\xc3\xa4 encomenderojen t\xc3\xa4rkeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli huolehtia intiaanien kasvattamisesta katoliseen uskoon ja huolehtia varallisuutensa mukaisesti puolustuslaitteista._NEWLINE_Cort\xc3\xa9sin edustajanaan l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4 Francisco de Montejo, joka Espanjasta palattuaan valloitti Jukatanin, ja joka sai adelantadon arvon, ei monen muun tavoin hoitanut encomiendaansa kuninkaan toivomalla tavalla. Tarkastusviranomaiset totesivat muiden laiminly\xc3\xb6ntien muassa, etteiv\xc3\xa4t Montejon perhekunnan naiset pystyisi puolustautumaan intiaaneja vastaan kyllin tehokkaasti.'