b'\n_START_ARTICLE_\nOulun historia\n_START_SECTION_\nKivikausi\n_START_PARAGRAPH_\nKivikautisia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 ei ole juuri Oulusta tehty, koska vesi peitti kokonaan aluetta. Kivikauden p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyess\xc3\xa4 n. vuoden 1800 eaa. rannikko oli edennyt nyky-Oulun rajojen sis\xc3\xa4lle, mutta se oli viel\xc3\xa4 n. 15 km p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 nykyiselt\xc3\xa4 jokisuulta. T\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ajalta on l\xc3\xb6ydetty Oulun kaupungin ja Muhoksen kunnan rajalta tunnetulta Hangaskankaalta, Peurasuolta ja Halosent\xc3\xb6rm\xc3\xa4st\xc3\xa4 kivi- ja pronssikauden taitteen tienoilta hauta- ja asunpaikkoja, joista on l\xc3\xb6ydetty sek\xc3\xa4 it\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 skandinaavista ja jopa Keski-Euroopasta per\xc3\xa4isin olevaa pronssiesineist\xc3\xb6\xc3\xa4. Kivikaudella ja pronssikaudella oli Oulujoen alueella vahva asutus, jolla oli kauppayhteyksi\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen, etel\xc3\xa4\xc3\xa4n ja it\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nPronssi- ja rautakausi\n_START_PARAGRAPH_\nPronssi- ja varhaisrautakaudella Oulujoen vesist\xc3\xb6n alueella oli viel\xc3\xa4 asutusta. Rautakaudella asutus Oulujoen varressa ja rannikolla heikkeni l\xc3\xb6yt\xc3\xb6jen lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n v\xc3\xa4henemisest\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tellen. Toisaalta rautakautinen l\xc3\xb6yt\xc3\xb6k\xc3\xb6yhyys voi olla osittain n\xc3\xa4enn\xc3\xa4ist\xc3\xa4kin, ja ainakin saamelaista asutusta lienee Oulujoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ollut koko rautakauden ajan. Oulun kaupungin alueellakin Kaakkurissa on tutkittu noin vuosiin 150-500 ajoittuva kalmisto, 12 hautaa, joista l\xc3\xb6ytyi runsaasti aseita ja koruja. Esineet kytkev\xc3\xa4t haudat ja niiden taustalla olleen asutuksen l\xc3\xa4ntisiin, skandinaavis-eurooppalaisiin kulttuuriyhteyksiin. Kalmisto liittynee Etel\xc3\xa4-Pohjanmaan vahvaan rautakautiseen asutukseen. _NEWLINE_My\xc3\xb6h\xc3\xa4israutakaudella ja varhaisella keskiajalla varsinaissuomalaiset ja h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4iset tekiv\xc3\xa4t pyynti-, kauppa- ja verotusretki\xc3\xa4 pohjoiseen. My\xc3\xb6s norjalaisia er\xc3\xa4miehi\xc3\xa4 liikuskeli Oulunjoen alueella 800-luvulta, mutta vilkkaampaa lienee ollut h\xc3\xa4lsinglandlaisten kalastusretkeily Per\xc3\xa4meren piiriss\xc3\xa4. Viikingeist\xc3\xa4 (varjageista) ovat er\xc3\xa4\xc3\xa4n tulkinnan mukaan muistoina Oulun seudun vanhat Varjakka-alkuiset paikannimet. _NEWLINE_Oulun seutu tuli 1100-luvulta l\xc3\xa4htien Laatokan rantojen kukoistavista asutuskeskuksista pohjoiseen suuntautuneiden karjalaisten pyynti- ja kauppamatkojen piiriin. Oulujoesta tuli karjalaisten kulkureitti Pohjanlahdelle. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 ovat todisteena monet karjalaisper\xc3\xa4iset asutusnimet, kuten Oulun Iinatti, joka tulee ortodoksisesta henkil\xc3\xb6nnimest\xc3\xa4 Ignatij, Ignatius. Karjalaisesta asutuksesta Oulun seudulla kertoo my\xc3\xb6s asiakirjatieto vuodelta 1345. Sen mukaan Uppsalan arkkipiispa Hemming kastoi Tornion kirkossa my\xc3\xb6s Oulussa asuneita karjalaisia roomalaiskatoliseen uskoon.\n_START_SECTION_\nKeskiajalta 1500-luvulle\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsin ja Novgorodin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 1323 solmitussa P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhassa Oulun seutu j\xc3\xa4i perinteisen tulkinnan mukaan Novgorodin alueeksi. Nykyisin kannatusta on saanut my\xc3\xb6s k\xc3\xa4sitys, jonka mukaan Pohjois-Pohjanmaa j\xc3\xa4i rauhansopimuksessa valtakuntien yhteisnautinta-alueeksi. Kuitenkin jo 1345 Ruotsi liitti alueet Kemijokeen saakka Turun hiippakuntaan. Alueen omistus muuttui kiistanalaiseksi, ja seuraavina vuosisatoina novgorodilaiset ja my\xc3\xb6hemmin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset tekiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4vitysretki\xc3\xa4 Pohjanmaalle ja Ouluun saakka. Noin vuonna 1375 Oulujoen suistoon rakennettiin Oulun linnan ensimm\xc3\xa4iset varustukset. _NEWLINE_1400-lukua luonnehtivat ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten toistuvat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset seudulle. Viimeisin ja tuhoisin tehtiin 1496, jolloin Pohjois-Pohjanmaa h\xc3\xa4vitettiin Torniosta Siikajoelle asti. Talot poltettiin, v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 surmattiin ja vietiin vangeiksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. Vuosisadan vaihteen j\xc3\xa4lkeen kahakoita oli v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n. _NEWLINE_Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa my\xc3\xb6nsi Oululle, Kemille, Torniolle ja Iille luvan toimia kauppapaikkoina vuonna 1531. 1500-luvulla Oulu oli Pohjanmaan t\xc3\xa4rkein markkinapaikka. Pitk\xc3\xa4nvihan aikana Pohjanmaan puolustusta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Pohjanmaan k\xc3\xa4skynhaltija amiraali Pietari Bagge, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli linnan rakentaminen Merikosken saareen. Linna j\xc3\xa4i kuitenkin pahaiseksi hirsivarustukseksi. Vuonna 1595 solmitussa T\xc3\xa4yssin\xc3\xa4n rauhassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 tunnusti Ruotsin omistusoikeuden Oulun seudun alueisiin.\n_START_SECTION_\nKaupungin perustaminen ja 1600-luku\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsin kuningas Kaarle IX m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si 8. huhtikuuta 1605 Isak Behmin rakentamaan varustuksen uudelleen ja perustamaan paikalle kaupungin. Seuraavana vuonna kaupungin porvareille my\xc3\xb6nnettiin kymmenen vuoden verovapaus ja 1610 Oulu sai kaupunginoikeudet. Kaupungista tuli terva- ja lohikaupan keskus. Kaupungissa oli alkuvaiheessa noin 400 asukasta._NEWLINE_Oulun porvareilla ei kuitenkaan ollut lupa harjoittaa ulkomaankauppaa, vaan heid\xc3\xa4n oli myyt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kauppatavaransa Tukholmaan sek\xc3\xa4 Ruotsin It\xc3\xa4meren satamiin ja vied\xc3\xa4 niihin puutavaraa ja tuoda sielt\xc3\xa4 Ouluun viljaa ja suolaa. Tervan, t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4n vientitavaran kauppa annettiin 1648 yksityiselle tervakomppanialle ja kaupungin tervakiinti\xc3\xb6 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin hyvin pieneksi. Teollisuuttakin alkoi jo synty\xc3\xa4 1600-luvulla, sill\xc3\xa4 vuosina 1617\xe2\x80\x931638 Plaatansaaressa toimi Suomen ainoa kiv\xc3\xa4\xc3\xa4rej\xc3\xa4 valmistanut kaira- eli poramylly. Oulun kasvu ja kehitys oli 1600-luvulla hyvin hidasta. _NEWLINE_Keskiaikana Limingan kappelina ollut Oulu erotettiin omaksi seurakunnaksi 1606. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten poltettua ensimm\xc3\xa4isen kirkon 1590 rakennettiin 1613 uusi puukirkko. Ensimm\xc3\xa4inen pedagogio perustettiin Ouluun 1611 ja 1682 se muutettiin triviaalikouluksi. _NEWLINE_Vuosidan puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 kaupungissa riehui tulipalo kahteen otteeseen: vuonna 1652 suurin osa kaupungin rakennuksista paloi, linnaan johtanutta siltaa my\xc3\xb6ten. Vuoden 1655 pormestarin panimohuoneesta alkunsa saanut palo aiheutti pienemm\xc3\xa4t vahingot.\n_START_SECTION_\n1700-luku\n_START_PARAGRAPH_\nSeuraava suuri tuho kaupunkia kohtasi vuonna 1705, jolloin tuli p\xc3\xa4\xc3\xa4si irti kahteen otteeseen, kes\xc3\xa4kuussa ja elokuussa, tuhoten yhteens\xc3\xa4 144 taloa. _NEWLINE_Isovihan aikana 1714\xe2\x80\x931721 Oulu muun Pohjois-Pohjanmaan tavoin k\xc3\xa4rsi pahoin toistuvista ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isjoukkojen ry\xc3\xb6st\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ja terrorista. Oulua puolustamaan oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty porvarikaarti. Maaliskuussa 1715 Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset polttivat jo pahoin rappeutuneen Oulun linnan. Koko Pohjois-Pohjanmaa k\xc3\xb6yhtyi ja pakolaisia vaelteli Oulun alueella runsaasti. Oululaiset porvarit ja s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4iset pakenivat Ruotsin L\xc3\xa4nsipohjaan ja Tukholmaan. Sotavuosina viisi prosenttia kaupungin v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 vietiin orjiksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle, heist\xc3\xa4 suurin osa lapsia. Yksi heist\xc3\xa4 oli Kristoffer Mikkelinpoika Toppelius, joka vuosien kuluttua p\xc3\xa4\xc3\xa4si palaamaan kotiseudulleen. Kristofer oli Zacharias Topeliuksen is\xc3\xa4n isois\xc3\xa4, ja aiheena Koivu ja t\xc3\xa4hti -satuun. Suvun kotitalo, Toppeliuksen talo on yh\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 Torikadulla._NEWLINE_Vuoden 1705 tulipalojen ja sodan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kaupungin v\xc3\xa4kiluku romahti vuosisadan alun tuhannesta asukkaasta 350 henkeen. Rauhan tultua 1721 kaupunki p\xc3\xa4\xc3\xa4si v\xc3\xa4hitellen jaloilleen. Oulun nousukausi alkoi vuonna 1765, jolloin kaupunki sai ulkomaankaupan mahdollistavat tapulikaupunkioikeudet. Maailmalla riehuneet sodat nostivat tervanpolton uuteen kukoistukseen 1770- ja 1780-luvulla. Tervan kuljettaminen edellytti hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 vesireitti\xc3\xa4 tervamailta tapulikaupunkiin. Sellaisen muodosti Oulujoki ja niinp\xc3\xa4 Oulussa erikoistuttiin tervakauppaan. Oulun huomattavimmat kauppiaat muodostivat 1770-luvulla kauppaseuran, joka perusti Toppilansalmen rannalle tervahovin 1777. Laivanrakennus alkoi vilkastua ja Oulun porvarit harjoittivat rahtiliikennett\xc3\xa4 V\xc3\xa4limerelle ja Amerikkaan asti. Ruotsin vallan lopulla Oulu oli Pohjanlahden toiseksi huomattavin kauppakaupunki._NEWLINE_Maaherran istuin sijoitettiin Ouluun vuonna 1775, kun Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4ni perustettiin. Ouluun perustettiin apteekki 1762, piiril\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri aloitti toimintansa 1773, kaupunginl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri 1784 ja sairaala 1792. Komea raatihuone rakennettiin 1771 ja kivikirkko 1776. 1700-luvun lopulla 3\xc2\xa0000 asukkaan Oulu oli asukasluvultaan Turun j\xc3\xa4lkeen toiseksi suurin kaupunki, joka sijaitsi Suomeen nykyisin kuuluvalla alueella. Oulun linnan j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset tuhoutuivat lopullisesti 1793 salaman sytytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 linnoituksen ruutikellarin. Nykyisin linnasta ovat muistoina vain rauniot.\n_START_SECTION_\n1800-luku\n_START_PARAGRAPH_\nSuuri muutos kaupungin kehityksess\xc3\xa4 tapahtui vuonna 1822, kun tulipalo tuhosi koko keskustan. Johan Albrecht Ehrenstr\xc3\xb6min luonnoksen perusteella Carl Ludvig Engel laati 1825 sakkilautamaisen ruutukaavan, jonka ruudutuksen rikkoivat vain Kaupunginoja ja sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t puistot, ja jonka mukaisesti keskustan talot edelleenkin rakentuvat. Koko 1800-luvun Oulu oli ylivoimaisesti Suomen suurin tervanviej\xc3\xa4. Krimin sodan aikana 1854 Britannian kuninkaallisen laivaston osasto poltti Oulun satamassa olleet laivat ja Toppilan sataman varaston \xe2\x80\x93 tervahovin, jolloin tervaa paloi tuhansia tynnyreit\xc3\xa4. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t polttivat my\xc3\xb6s kolmisenkymment\xc3\xa4 laivaa Oulun kauppalaivastosta, joka oli Turun j\xc3\xa4lkeen maan toiseksi suurin. Laivaveist\xc3\xa4m\xc3\xb6it\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 varveja \xe2\x80\x93 Oulussa oli lukuisia, laivoja tehtiin my\xc3\xb6s muualle viet\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Laivaliikenne oli muutenkin runsasta, vuoden aikana satamassa saattoi vierailla yli 300 alusta.  _NEWLINE_Vuonna 1882 kaupungissa riehui j\xc3\xa4lleen laaja tulipalo. Vuonna 1886 rakennettiin Pohjanmaan rata, joka yhdisti Oulun Etel\xc3\xa4-Suomeen. Tervasta siirryttiin saha-, nahka- ja elintarviketeollisuuteen, ja kaupank\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 nykyaikaiseen tukku- ja yksitt\xc3\xa4iskauppaan. Oulun kauppiaat perustivat vuonna 1860 Iin Kestil\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xb6yrysahan ja Korkeasaareen perustettiin saha 1874, Toppilaan 1878 ja Varjakkaan 1900. Vuonna 1863 perustettiin Weljekset \xc3\x85str\xc3\xb6m Oy nahkatehdas Myllytulliiin. _NEWLINE_Metalliteollisuuden ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 yrityksi\xc3\xa4 olivat 1874 perustettu Oulun Konepaja, 1886 perustettu rautateiden konepaja ja 1903 perustettu Oulun rautateollisuus. Oulun villatehdas aloitti toimintansa 1896.  _NEWLINE_Katuvaloja varten saatiin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 vuodesta 1889 alkaen kaupungin omistamalla h\xc3\xb6yrykoneella, joka sijaitsi Kiikelinsaarella. Jo t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen oli \xc3\x85str\xc3\xb6min tehtaita ja Seurahuonetta valaistu niiden omilla s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitoksilla. Oulun kaupungin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitos oli valmistuttuaan nelj\xc3\xa4nneksi vanhin alan yritys Euroopassa. Puuteollisuusyhti\xc3\xb6 Ab Ule\xc3\xa5 Oy aloitti toimintansa vuonna 1912. _NEWLINE_Ouluun perustettiin 1864 merikoulu. Samana vuonna aloitti toimintansa my\xc3\xb6s kauppakoulu. Triviaalikoulu muuttui 1800-luvulla yl\xc3\xa4alkeiskouluksi ja siihen liitettiin lukio. Tunnettu Oulu suomalainen yksityislyseo aloitti toimintansa 1872 ja se muuttui Oulun lyseoksi 1883. Suomen kolmas suomenkielinen sanomalehti Oulun Wiikko-Sanomia ilmestyi Oulussa 1829\xe2\x80\x931869 ja sen j\xc3\xa4lkeen merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4ksi lehdeksi tuli 1877\xe2\x80\x931949 ilmestynyt Kaiku. Elias L\xc3\xb6nnrotin Mehil\xc3\xa4inen alkoi ilmesty\xc3\xa4 1836.\n_START_SECTION_\n1900-luvun alkupuoli\n_START_PARAGRAPH_\nTervan merkitys laivanrakennuksessa v\xc3\xa4heni jyrk\xc3\xa4sti, kun kaupungin uudelleen rakennettu tervahovi paloi vuoden 1901 tulipalossa. Tervahovin paloon p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi siten my\xc3\xb6s Oulun tervaporvarien aika. Oulun kadut saivat niiden nykyiset nimet vuoden 1907 asemakaavassa. Korkeakoulupaikkakunnaksi Oulua esitettiin ensimm\xc3\xa4isen kerran jo 1917. Oulun yliopisto aloitti toimintansa kuitenkin vasta syksyll\xc3\xa4 1959. Vuonna 1916 kaupungissa riehui j\xc3\xa4lleen tulipalo, joka tuhosi kokonaisen korttelin ja antoi lopullisen sys\xc3\xa4yksen vakinaisen palokunnan perustamiseksi. Suomen itsen\xc3\xa4istymiseen ja sis\xc3\xa4llissotaan liittyvien levottomien aikojen vuoksi hanke toteutui kuitenkin vasta vuonna 1921. Kaikkiaan Oulu on palanut historiansa aikana kymmenen kertaa.\n_START_SECTION_\nAseellinen itsen\xc3\xa4isyystoiminta Oulussa\n_START_PARAGRAPH_\nVuosisadan vaihteen j\xc3\xa4lkeen kiristyneen poliittisen tilanteen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 mielipiteet muuttuivat suosiollisemmkasi aseelliselle toiminnalle itsen\xc3\xa4isyyden saavuttamiseksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapahtui useammassa vaiheessa.\n_START_SECTION_\nSuurlakon aikainen kansalliskaarti\n_START_PARAGRAPH_\nViel\xc3\xa4 suurlakkovuonna 1905 Oulun ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6 ja perustuslaillinen porvaristo toimivat yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 vastaan. Marraskuussa 1905 suurlakon aikana kaupunki oli ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6n ja perustuslaillisten hallussa. Poliisilaitos, rautatieasema ja lenn\xc3\xa4tin vallattiin, tieyhteydet kaupungista katkaistiin. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isvaruskuntaa pysyi syrj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tapahtumista, mutta antoi turvapaikan kaupungin santarmeille. Valta kaupungissa siirtyi kansanneuvostolle, jonka 40 j\xc3\xa4senest\xc3\xa4 puolet oli ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4, puolet perustuslaillisia. J\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4 kaupungissa piti kansanneuvoston kansalliskaarti. Kaarti jakautui kahteen osaan, sotilaskoulutuksen saaneiden kantakaartiin ja kokemattomamman miehist\xc3\xb6n yleiskaartiin. Suurimmillaan kaartiin kuului 700 miest\xc3\xa4, joskin aseita oli ainoastaan 50 huonokuntoista kiv\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4._NEWLINE_Kansanneuvosto piti kaupunkia hallinnossaan viikon. Perustuslaillisten ja ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6n kesken ilmeni ristiriitoja jo lakon aikana. Maan yleisen poliittisen tilanteen kiristyess\xc3\xa4 v\xc3\xa4lirikko syveni ja kaupunkiin perustettiin pian erilliset aseelliset j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t molemmille.\n_START_SECTION_\nVoimaliiton Oulun osasto\n_START_PARAGRAPH_\nVoimaliitto perustettiin ajamaan itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 tarvittaessa asevoimin. Oulun osasto perustettiin joulukuussa 1905. Nimellisesti toiminta oli urheilutoimintaa, peitej\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n\xc3\xa4 oli Oulun Yleinen Urheiluseura. Aseita Voimaliitto sai aselaiva SS John Graftonin lastista, yhteens\xc3\xa4 vajaat parisataa kiv\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 ja viitisenkymment\xc3\xa4 revolveria. Voimaliitto j\xc3\xa4rjesti aseharjoituksia ja urheilukilpailuja. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 oli koossa ainakin kes\xc3\xa4\xc3\xa4n 1906.\n_START_SECTION_\nOulun punakaarti\n_START_PARAGRAPH_\nSuurlakon j\xc3\xa4lkeen Oulun ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen piiriss\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin tammikuun lopulla 1906 perustaa punainen kaarti. Asian j\xc3\xa4rjestelyjen suhteen ei pidetty kiirett\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 kaartin p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6kin valittiin vasta hein\xc3\xa4kuussa. Punaisella kaartilla ei ollut keskeist\xc3\xa4 asemaa Oulun ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en toiminnassa, johtuen maltillisten suuresta osuudesta liikkeen johdossa. Esimerkiksi paikallinen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlehti Kansan Tahto k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vaikeni punaisen kaartin toiminnasta. Viaporin kapinan kukistuttua elokuun alussa kaarti lakkautettiin.\n_START_SECTION_\n1906\xe2\x80\x931917: Sortokausi ja j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliike Oulussa\n_START_PARAGRAPH_\nKeisarivallan p\xc3\xa4\xc3\xa4stess\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 voitolle vallan tavoittelussa alkoivat hallinnon vastatoimet, ja Suomessa Toinen sortokausi. Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan sytytty\xc3\xa4 hallinnon ote kiristyi entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n: Suomen erityisasema pyrittiin poistamaan. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Suomessa ajatus aseellisesta itsen\xc3\xa4isyyden tavoittelusta synnytti j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikkeen, jossa salaisesti toimitettiin miehi\xc3\xa4 sotilaskoulutukseen Saksaan, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vihollismaahan._NEWLINE_Oulussa j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikkeen aktivisteja l\xc3\xb6ytyi sek\xc3\xa4 oikeiston ett\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6n piirist\xc3\xa4. V\xc3\xa4rv\xc3\xa4rein\xc3\xa4 ja etappimiehin\xc3\xa4 toimivat muun muassa my\xc3\xb6hempi kalterij\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Esko Riekki, sek\xc3\xa4 Oiva Rustanius ja Erkki Merikallio, molemmat my\xc3\xb6hemmin itsekin j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4reit\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi mukana oli kauppiaita ja muuta porvaristoa, mutta my\xc3\xb6s paikallisen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen keskushahmoja: vaatturi Jaakko Kemppainen, sek\xc3\xa4 lehtimiehet Yrj\xc3\xb6 M\xc3\xa4kelin ja Hannes Uksila. Kaikki olivat ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen aktiiveja: Kemppainen entinen monivuotinen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen puheenjohtaja, Uksila nuoriso-osaston toimihenkil\xc3\xb6 ja M\xc3\xa4kelin kansanedustaja._NEWLINE_J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikokelaat koottiin ensin paikallisen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlehden toimitukseen, M\xc3\xa4kelinin ja Uksilan ty\xc3\xb6paikalle, mist\xc3\xa4 heid\xc3\xa4t toimitettiin Kemppaisen vaatturiliikkeeseen ja edelleen etappiteit\xc3\xa4 Ruotsiin. Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen aktivistien toiminta tuotti my\xc3\xb6s tulosta, 41 oululaisesta j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rist\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes puolet eli 18 miest\xc3\xa4 oli l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin ty\xc3\xb6l\xc3\xa4iskodista. Osa oli likkeen johtohenkil\xc3\xb6iden perheist\xc3\xa4, esimerkiksi Leo M\xc3\xa4kelin ja Otto Ahmala. Taisteluihin punakaartia vastaan heist\xc3\xa4 kuitenkin osallistui vain viisi, muut erosivat tai erotettiin J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoonasta._NEWLINE_Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen hallinto ei katsonut toimettomana j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4reiden laitonta kokoamista. Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6riksi asetettiin vuonna 1915 tiukka ja tarmokas ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ismielinen eversti, Axel Fabian af Enehjelm. Santarmivoimia lis\xc3\xa4ttiin ja rajavalvontaan oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 2000 miehen rajavartiosta. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikkeen etappitoiminta jatkui.\n_START_SECTION_\nMaailmansotien v\xc3\xa4linen aika\n_START_PARAGRAPH_\n1920-luvulla keskityttiin asuntotuotantoon ja kaupunkirakenteen modernisoimiseen. Rakennettiin vesijohto- ja viem\xc3\xa4riverkostoa sek\xc3\xa4 nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4nkin oululaisille tuttuja rakennuksia kuten Kolmiotalo ja Tuiran synnytyssairaala. Toppilan satama oli 1920- ja 1930-luvuilla edelleen vilkas, mutta valtakunnallisesti sen merkitys oli pieni, sill\xc3\xa4 tavaraliikenne keskittyi Etel\xc3\xa4-Suomen suuriin satamiin. T\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 tuontituotteita olivat vilja ja vuodat, joita tuotiin teollisuuden raaka-aineiksi. Vientiin meni edelleen l\xc3\xa4hes yksinomaan puuta. Vuonna 1927 valmistui Inti\xc3\xb6n vesitorni, jonka luoman paineen ansiosta vesi voitiin johtaa suoraan taloihin. Katukivetys toteutettiin 1930-luvulla, kun kaupunki j\xc3\xa4rjesti pula-ajan vuoksi ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6mille h\xc3\xa4t\xc3\xa4aput\xc3\xb6it\xc3\xa4. Oulu-Nurmes-rataosuus valmistui 1930, jolloin yhteys it\xc3\xa4\xc3\xa4n palautui. Ensimm\xc3\xa4iset suuret selluteollisuusyritykset olivat Toppila Oy:n 1931 perustettu sulfiittiselluloosatehdas ja Nuottasaareen valmistui Oulu Osakeyhti\xc3\xb6n selluloosatehdas vuonna 1937.\n_START_SECTION_\nTalvi- ja jatkosota 1939\xe2\x80\x931945\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan aikana Oulu oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 majoitus- ja huoltokaupunki. Kaupunkia pommitettiin sodan aikana kaksi kertaa. Sodan alussa ei ilmatorjuntaa ollut lainkaan, kunnes Ruotsista saapui vapaaehtoisena Flygflottilj 19, josta saatiin Ouluun kahden torjuntah\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n lentue. V\xc3\xa4lirauhan aikana kes\xc3\xa4st\xc3\xa4 1940 l\xc3\xa4htien Oulun kautta kuljetettiin saksalaisjoukkoja Pohjois-Norjaan.\n_START_SECTION_\nJatkosota ja saksalaisjoukot\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan aikana Oulussa toimi sek\xc3\xa4 suomalaisten ett\xc3\xa4 saksalaisten koulutus-, huolto- ja esikuntakeskuksia. Tuiraan saksalaiset rakensivat l\xc3\xa4hes 300 parakin kyl\xc3\xa4n, jota kutsuttiin Pikku-Berliiniksi. Lomalaisjoukkojen kokoamispaikaksi rakennettiin Laanilaan 24 parakin kyl\xc3\xa4. Enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n Oulussa oli saksalaisjoukkoja yli 4\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4, josta runsaat puolet oli SS-divisioona Nordin joukkoja. Hallinnollisesti saksalaisilla oli valtaa vain omiin joukkoihinsa, kaupunki oli suomalaisten siviili- ja sotilasviranomaisten johtama._NEWLINE_Toppilan satama oli saksalaisten t\xc3\xa4rkein huoltosatama Suomessa, ja koko maan satamakuljetuksia valvova esikunta oli sijoitettuna Toppilaan. Italian Caprilta siirretty Wehrmachtin komendantinvirasto toimi Seurahuoneella, eli nykyisess\xc3\xa4 kaupungintalossa. Tuiran rautatieaseman l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 toimi SS-joukkojen huolto- ja koulutuskeskus, jonka harjoitusmaastoina olivat Iskon ja Pyyk\xc3\xb6sj\xc3\xa4rven alueet. Kaupungissa oli suomalaisen sotasairaalan lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s Wehrmachtin ja SS-joukkojen sairaalat, jotka toimivat useissa rakennuksissa eri puolilla kaupunkia._NEWLINE_Hietasaareen saksalaiset rakensivat kansainv\xc3\xa4lisen vankileirin poliittisille vangeille, ja lis\xc3\xa4ksi oli leirej\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isille sotavangeille. Vankity\xc3\xb6voimaa k\xc3\xa4ytettiin pakkoty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 esimerkiksi Oulu Oy:ss\xc3\xa4, Merikosken voimalaitoksen rakennusty\xc3\xb6maalla ja Toppilansalmen siltaa rakennettaessa. Taloudellisesti saksalaisten l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olo merkitsi kaupungille hyvinvointia; saksalaiset palkkasivat runsaasti ty\xc3\xb6voimaa ja maksoivat hyvin. Joukkojen huolto vaati my\xc3\xb6s runsaasti paikallisilta ostettavia tarvikkeita. Kaupungin vero\xc3\xa4yri pysyikin koko sodan ajan samana. _NEWLINE_Jatkosodan aikana kaupunkia pommitettiin yhteens\xc3\xa4 viisi kertaa. Suurimmat pommitusten aiheuttamat tuhot tapahtuivat helmikuussa 1944, pahimmat tuhot aiheutti 80\xe2\x80\x9390 pommikoneen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys 28. helmikuuta. Pommitukset aiheuttivat vain kymmenkunta kuolonuhria, mutta tuhat rakennusta vaurioitui. Rakennusvahingot olivat nykyrahassa noin 150 miljoonaa euroa. Ilmatorjunnassa suurena apuna olivat saksalaisten uudet ilmavalvonta- ja tulenjohtotutkat.\n_START_SECTION_\nSotien j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nOulun kaupunki oli jo k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt v\xc3\xa4h\xc3\xa4isess\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin Oulujoen vesivoimaa hyv\xc3\xa4kseen joen sivuhaaraan 1903 rakennetussa Myllytullin voimalaitoksessa. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s suuremman Merikosken vesivoimalaitoksen rakentamisesta tehtiin 1. elokuuta 1939. Osittain sodan aikana rakennetun Merikosken voimalaitoksen ensimm\xc3\xa4inen generaattori k\xc3\xa4ynnistyi 1948. Voimalaitos valmistui vuonna 1954. Typpi Oy:n tehtaiden tuotanto k\xc3\xa4ynnistyi vuonna 1952. Tehtaalla tammikuussa 1963 tapahtuneessa r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksess\xc3\xa4 sai surmansa kymmenen ihmist\xc3\xa4 ja 40 metri\xc3\xa4 korkea salpietarivarasto ja sen vieress\xc3\xa4 sijainnut rakeistustorni tuhoutuivat. Tuhon aiheuttamaa lyhytt\xc3\xa4 tuotantokatkosta lukuun ottamatta toiminta on jatkunut t\xc3\xa4h\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n saakka. Nykyisin alueella toimivat kemian teollisuutta harjoittavat Kemira Oyj:n tehtaat._NEWLINE_Jo vuonna 1915 Tuiraan oli perustettu makeistehdas Merijal, jonka tunnetuimpia tuotteita olivat tervaleijona-pastilli (1934) ja Pastirol. 1970-luvulla tehdas siirtyi Rettigin haltuun ja 1990-luvulla Leafille, joka lopetti tehtaan toiminnan vuonna 1996. Vuonna 2007 tehtaan aluetta kaavoitetaan asuntotuotantoon._NEWLINE_Etel\xc3\xa4isen ja pohjoisen Suomen eroja tasapainottavilla alueellisilla tuilla ja muilla aluepoliittisilla p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksill\xc3\xa4 on ollut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osansa Oulunkin kehityksess\xc3\xa4. Modernin Oulun kehitys alkoi, kun kaupunkiin perustettiin vuonna 1958 yliopisto. Korkeakoulupaikkakunnaksi Oulua oli esitetty jo vuonna 1917. Varsinaisesti yliopisto aloitti toimintansa vuonna 1959 ja yliopiston toiminta l\xc3\xa4hti hyvin liikkeelle: pohjoissuomalaiset opiskelijat j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n opiskelemaan pohjoiseen, kun aikaisemmin akateemisen tutkinnon saaminen edellytti muuttoa Helsinkiin tai Turkuun. Yliopisto perustettiinkin kaupungin kehittymisen ja hyvinvoinnin turvaajaksi. Vuonna 1960 yliopistolle perustettu l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellinen tiedekunta antoi hyv\xc3\xa4t edellytykset my\xc3\xb6s l\xc3\xa4\xc3\xa4keteollisuuden toiminnalle, ja ensimm\xc3\xa4iset l\xc3\xa4\xc3\xa4kevalmistaja Medipolarin (nykyisin osa Orion-yhtym\xc3\xa4\xc3\xa4) tuotteet olivat markkinoilla jo 1962.  _NEWLINE_Nykyisin Oulu tunnetaan etenkin teknologiakaupunkina ja Pohjois-Suomen talousveturina. Vuonna 1982 perustettu Oulun Technopolis oli Pohjoismaiden ensimm\xc3\xa4inen teknologiakyl\xc3\xa4.  _NEWLINE_1900-luvulla alkanut teollistuminen Oulussa vaurastutti koko elinkeinoel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 ja pian k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t kaupungin rajat liian ahtaiksi. Uutta rakennusmaata kasvavalle kaupunkiv\xc3\xa4est\xc3\xb6lle saatiin liitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Ouluun osia sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivist\xc3\xa4 pienemmist\xc3\xa4 kunnista. Vuonna 1911 Ouluun liitettiin Alalaanila, 1917 Tuira,1924 Kurkelanranta, 1938 Koskela, Pyyk\xc3\xb6sj\xc3\xa4rvi, Hintta ja Parkkisenkangas, 1947 V\xc3\xa4rt\xc3\xb6n-Kastellin alue, 1961 Kuivasj\xc3\xa4rvi, Korvensuora ja Myllyoja, 1965 Oulujoen kunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4osa ja Pateniemi Haukiputaan kunnasta, josta viel\xc3\xa4 1979 liitettiin Oulun ns. Jylkyn alue._NEWLINE_Ylikiimingin kunta liitettiin Ouluun vuoden 2009 alussa. Suuri liitos tapahtui vuoden 2013 alussa, kun Ouluun liitettiin ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivist\xc3\xa4 kunnista Haukipudas, Kiiminki, Oulunsalo sek\xc3\xa4 Yli-Ii. Oulun pinta-ala kasvoi t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in 3\xc2\xa0113,04\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja asukasluvuksi tuli 191\xc2\xa0000. Liitoksen edell\xc3\xa4 oli Suur-Ouluun suunniteltu liitett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi er\xc3\xa4it\xc3\xa4 muitakin kuntia, mik\xc3\xa4 ei kuitenkaan toteutunut._NEWLINE_Oulu vietti 400-vuotisjuhliaan vuonna 2005.'