b'\n_START_ARTICLE_\nRantahirvenjuuri\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nHennohkokasvuinen rantahirvenjuuri kasvaa 20\xe2\x80\x9380\xc2\xa0cm korkeaksi. Varsi on vaalean punaruskea ja kalju tai lyhytkarvainen. Lehdet ovat varressa kierteisesti, ylimm\xc3\xa4t niist\xc3\xa4 ovat sepivi\xc3\xa4. Lehtilapa on kapeahkon suikea, j\xc3\xa4ykk\xc3\xa4, karhea, usein kaareva, korkosuoninen ja kiilt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Lehtilavan laita on ehyt tai harvahampainen. Kukinto on noin 4\xc2\xa0cm leve\xc3\xa4 myker\xc3\xb6. Myker\xc3\xb6t sijaitsevat joko yksitt\xc3\xa4in tai myker\xc3\xb6st\xc3\xb6 on v\xc3\xa4h\xc3\xa4myker\xc3\xb6inen ja huiskilomainen. Myker\xc3\xb6n kehtosuomut ovat limitt\xc3\xa4in useana rivin\xc3\xa4. Kehtosuomut ovat reunoilta ruskeakarvaisia mutta muuten kaljuja. Ulommat niist\xc3\xa4 ovat lehtim\xc3\xa4isi\xc3\xa4, suikeita ja alasp\xc3\xa4isi\xc3\xa4, sisemm\xc3\xa4t kalvomaisia ja tasasoukkia. Ulkosuomut puuttuvat. Myker\xc3\xb6pohjus on litte\xc3\xa4hk\xc3\xb6 ja suomuton. Teri\xc3\xb6 on keltainen. Laitakukkien kieli on 1\xe2\x80\x932,5\xc2\xa0cm pitk\xc3\xa4. Laitakukissa (emikukkia) teri\xc3\xb6 on tasasoukan kielim\xc3\xa4inen, kaksineuvoisissa kehr\xc3\xa4kukissa torvimainen. Suomessa rantahirvenjuuri kukkii hein\xc3\xa4-elokuussa. Hedelm\xc3\xa4 on s\xc3\xa4rmik\xc3\xa4s p\xc3\xa4hkyl\xc3\xa4, jonka pappus on hapsihaiveninen.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nRantahirvenjuurta tavataan Euroopassa Pohjois-Espanjasta ja Pyreneilt\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi Keski- ja It\xc3\xa4-Euroopan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle saakka. Etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 levinneisyysalue rajoittuu Etel\xc3\xa4-Italiaan, Pohjois-Kreikkaan, Etel\xc3\xa4-Ukrainaan ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keskiosiin, pohjoisessa Etel\xc3\xa4-Norjaan, -Ruotsiin ja -Suomeen. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 levinneisyysalue ulottuu Pohjoismaita pohjoisemmaksi, parhaimmillaan Kuolan niemimaalle asti. Levinneisyysalue jatkuu Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 yhten\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Aasian puolelle Keski-Siperiaan ja Keski-Aasiaan. Paikoitellen lajia kasvaa my\xc3\xb6s Turkissa ja Iranissa. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kaukoid\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Koillis-Kiinassa ja Japanissa kasvaa rantahirvenjuuren toista alalajia._NEWLINE_Suomessa rantahirvenjuuri on alkuper\xc3\xa4inen laji. Sit\xc3\xa4 tavataan erityisesti Suomenlahden rannikkoseudulla ja Etel\xc3\xa4-Suomen sis\xc3\xa4maassa aina Tampereen korkeudelle saakka. Erill\xc3\xa4\xc3\xa4n muista Suomen esiintymist\xc3\xa4 lajia kasvaa my\xc3\xb6s Koillismaalla Sallassa ja Kuusamossa. Koillismaan esiintym\xc3\xa4t ovat osa laajempaa Pohjois-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n esiintym\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nRantahirvenjuuri kasvaa merenrantaniityill\xc3\xa4, -kivikoissa ja -pensaikoissa, sis\xc3\xa4maassa ahoilla, kedoilla, niityill\xc3\xa4, lehtoniityill\xc3\xa4 ja lehdoissa. Toisinaan lajia tavataan my\xc3\xb6s lettosoilla. Laji suosii ravinteikkaita ja kalkkipitoisia kasvupaikkoja, ja saattaa hyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 paikalla muodostaa laajoja kasvustoja. Rantahirvenjuuri on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4perhosten ravintokasvi.'