b'\n_START_ARTICLE_\nWitbier\n_START_PARAGRAPH_\nWitbier (ransk. bi\xc3\xa8re blanche) on erityisesti Belgiassa valmistettava vehn\xc3\xa4oluttyyppi. Suomessa witbieri\xc3\xa4 saatetaan joskus kutsua \xe2\x80\x9dvalkoiseksi olueksi\xe2\x80\x9d tai \xe2\x80\x9dvalko-olueksi\xe2\x80\x9d, mutta flaaminkielinen termi on yleisimmin k\xc3\xa4ytetty._NEWLINE_Ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n witbier on samean hiivainen, joskus long drink -juomaa muistuttava vaalean oljen v\xc3\xa4rinen tai kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4 olut. Witbierit ovat hedelm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja varsin kevyit\xc3\xa4 ja raikkaita, jonka vuoksi niit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n erityisesti kes\xc3\xa4juomana. Alkoholia witbiereiss\xc3\xa4 on tyypillisesti 4,5\xe2\x80\x935,2 tilavuusprosenttia._NEWLINE_Tyylille ominaiset maut syntyv\xc3\xa4t mausteena k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4vist\xc3\xa4 korianterista ja appelsiininkuoresta. Ne tekev\xc3\xa4t witbierist\xc3\xa4 saksalaistyylist\xc3\xa4 vehn\xc3\xa4olutta kirpe\xc3\xa4mm\xc3\xa4n. My\xc3\xb6s erikoisempia mausteita kuten meleguettapippuria voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4. Tyyli pohjautuukin keskiaikaisiin oluisiin, jolloin humalan asemasta oluessa k\xc3\xa4ytettiin kasveja, joita kutsutiin nimell\xc3\xa4 gruut._NEWLINE_Maailman tunnetuin witbier-olutmerkki on Hoegaarden. Belgialainen Pierre Celis aloitti sen valmistuksen Hoegaardenin kaupungissa vuonna 1966. Muita tunnettuja witbierej\xc3\xa4 ovat muun muassa Brugs Witbier, Blanche de Namur, Blanche de Bruxelles, Dentergems ja Wittekerke._NEWLINE_Witbieri\xc3\xa4 juodaan tavallista juomalasia muistuttavasta paksusta yleens\xc3\xa4 25 tai 33 senttilitran vetoisesta olutlasista, jota kutsutaan englannin kieless\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 tumbler.'