b'\n_START_ARTICLE_\nUusiutuva energia Suomessa\n_START_SECTION_\nTavoite\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopan unionissa vuonna 1998 sovittu jako kasvihuonekaasujen v\xc3\xa4hennykseksi (milj. t CO\xe2\x82\x82-ekvivalenttia) (EU15) Kioton sopimuksen t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miseksi oli Suomelle saavuttaa vuoden 1990 vuosittainen p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6taso vuosien 2008 \xe2\x80\x93 2012 aikana. EU:n komission ehdotuksen mukaan Suomen uusiutuvan energian osuuden tulisi kasvaa 28,5\xc2\xa0%:sta 38\xc2\xa0%:iin vuoteen 2020 menness\xc3\xa4 ja Suomen tulisi v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 kasvihuonekaasuja 16\xc2\xa0%._NEWLINE_Vuodesta 2006 Suomen uusiutuvan energian tavoite s\xc3\xa4hk\xc3\xb6nkulutuksesta on 31,5\xc2\xa0% vuodesta 1997 vuoteen 2010 menness\xc3\xa4. Vuonna 2005 lopputavoite oli viel\xc3\xa4 35\xc2\xa0%. Esimerkiksi Saksan uusi tavoite on lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 uusiutuvaa energiaa keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 1,5\xc2\xa0% s\xc3\xa4hk\xc3\xb6st\xc3\xa4 vuodessa vuoteen 2020 asti. 1,5\xc2\xa0% Suomen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6st\xc3\xa4 olisi 1350 GWh/v. Kun tuulivoiman k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 edistet\xc3\xa4\xc3\xa4n maataloudessa ja yksityistalouksissa, kuten Tanskassa, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n siirtotappiot v\xc3\xa4henev\xc3\xa4t.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6nkulutus\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa UE s\xc3\xa4hk\xc3\xb6st\xc3\xa4 ilman vett\xc3\xa4 ei ole merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti kasvunut vuosina 1990-2009. 15 vuoden (1995-2009) keskiarvo UE\xc2\xa0% ilman vett\xc3\xa4 oli 10,9\xc2\xa0% ja veden kanssa 28,4\xc2\xa0%. Vuonna 2008 UE s\xc3\xa4hk\xc3\xb6st\xc3\xa4 oli korkea perustuen poikkeukselliseen vesivuoteen. Vuoden 2008 vesivoima ylitti 15 vuoden keskiarvon 26\xc2\xa0% (ka. 1995-2009: 13,4 TWh). Vesivoiman tavanomainen vaihteluv\xc3\xa4li on ollut 10-15 TWh. EU:n uusiutuvan energian velvoitteessa loppuenergiasta k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n vesivoiman 15 vuoden keskiarvoa. Vaikka uusiutuvan energian osuus s\xc3\xa4hk\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc2\xa0%-ina ei ole kasvanut vuodesta 1990, uusiutumattomien energial\xc3\xa4hteiden ja tuonnin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6 kasvoi 30\xc2\xa0% eli 14 TWh v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 1990-2009._NEWLINE_Vuonna 2005 Suomi k\xc3\xa4ytti enn\xc3\xa4tyksellisen paljon vesivoimaa ja samalla fossiilisen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n tuotanto laski. Energiantuotannon kasvihuonekaasup\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6t laskivat 33\xc2\xa0% verrattuna edellisvuoden tilanteeseen. Se ei johtunut p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6v\xc3\xa4hennystoimista, vaan p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa hyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 vesivuodesta ja v\xc3\xa4hentyneest\xc3\xa4 energiankulutuksesta mets\xc3\xa4teollisuuden ty\xc3\xb6markkinakiistan vuoksi._NEWLINE_Uusiutuvaa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6energiaa tuotettiin Suomessa yhteens\xc3\xa4 v. 2006 2,7 TWh eli 24\xc2\xa0% s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n kulutuksesta. Taulukossa turvetta ei ole laskettu uusiutuvaksi energiaksi perustuen IPCC:n kantaan. Suomen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6nkulutus kasvoi vuosien 1995 ja 2007 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 16 698 GWh  eli enemm\xc3\xa4n kuin maan koko vesivoiman s\xc3\xa4hk\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Kasvu vuosina 1990-2007 45\xc2\xa0% ja 1995-2005 23\xc2\xa0%. Vesi-, tuuli- ja aurinkos\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 ei ole lis\xc3\xa4tty merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti vuodesta 1990. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6n tuonti  v. 2006 (2005) oli 13% (21\xc2\xa0%) s\xc3\xa4hk\xc3\xb6nkulutuksesta. Uusiutuvien energiamuotojen osuudet s\xc3\xa4hk\xc3\xb6st\xc3\xa4 olivat v. 2006 (2005): vesi 52\xc2\xa0% (60\xc2\xa0%), mets\xc3\xa4t. j\xc3\xa4teliemi 27\xc2\xa0% (22\xc2\xa0%), muut puupolttoaineet 19\xc2\xa0% (16\xc2\xa0%), tuuli 0,7\xc2\xa0% (0,7\xc2\xa0%) ja muut uusiutuvat 1\xc2\xa0% (1\xc2\xa0%). Vesis\xc3\xa4hk\xc3\xb6n vuotuinen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 vaihtelee vuosittain sadem\xc3\xa4\xc3\xa4rien mukaan. Saksan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6nkulutuksen kasvu v. 1990-2005 oli 11\xc2\xa0% ja v. 1995-2005 oli 12\xc2\xa0%. Saksan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6nkulutus v. 2006 oli 616 TWh, josta uusiutuvaa energiaa 73 TWh ja tuulivoimaa 30 TWh.\n_START_SECTION_\nEnergiankulutus\n_START_PARAGRAPH_\nTilastokeskuksen tilastoinnin mukaan vuonna 2008 vesivoimaa k\xc3\xa4ytettiin 4,2 TWh vuosien 1990-2007 keskiarvoa enemm\xc3\xa4n ja 7,3 TWh enemm\xc3\xa4n kuin vuonna 2003._NEWLINE_Vuonna 2007 uusiutuvan energian osuus energiankulutuksesta oli 24,7\xc2\xa0% ja kulutus 411 342 GWh. Uusiutuvan energian osuus oli jo vuonna 1990 puu- ja vesivoiman ansiosta 18,2\xc2\xa0% kokonaisenergian kulutuksesta. Uusiutuvan energian osuus v. 1990-2000  kasvoi 6,5\xc2\xa0% (32 763 GWh), jonka j\xc3\xa4lkeen se on ollut noin 24,5\xc2\xa0% energiankulutuksesta vuosina 2000-2007. Vuosina 1990-2006 UE kasvoi 43 570 GWh ja samana aikana uusiutumattoman energian kulutus kasvoi 53 710 GWh. Uusiutumattoman energian kulutuksen suuri kasvu osoittaa energians\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6n ja kulutuksen kasvun rajoittamisen olennaisuuden.\n_START_SECTION_\nPuu\n_START_PARAGRAPH_\nPuun polton osuus oli miltei vakio noin 20\xc2\xa0% energiankulutuksesta vuosina 2000-2006. Puupoltto on 82-86\xc2\xa0% Suomen uusiutuvasta kokonaisenergiasta riippuen vesivoiman m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4.  Vuonna 2006 puunk\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 oli 48\xc2\xa0% mets\xc3\xa4teollisuuden j\xc3\xa4teliemi\xc3\xa4, 35\xc2\xa0% teollisuuden puunk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 ja 17\xc2\xa0% puun pienpolttoa. Paperiteollisuudessa j\xc3\xa4tteen\xc3\xa4 syntyv\xc3\xa4n mustalipe\xc3\xa4n poltolla soodakattilassa voidaan tuottaa selluprosessin ja merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa paperinvalmistuksen tarvitsemasta l\xc3\xa4mm\xc3\xb6st\xc3\xa4. EU ja IPCC luokittelevat turpeen fossiiliseksi polttoaineeksi._NEWLINE_Puun k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 kokonaisenergiasta oli 15\xc2\xa0% v. 1990 ja 20,7\xc2\xa0% v. 2006, josta 17,4\xc2\xa0% teollisuudessa ja 3,3\xc2\xa0% pienpoltossa. Vuonna 2006 puunk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 sis\xc3\xa4lsi j\xc3\xa4teliemen 53TWh, teollisuuden puut\xc3\xa4hteet 29 TWh ja puun pienpolton  13\xc2\xa0TWh.  Puun pienpoltto oli l\xc3\xa4hes vakio 1997-2006. Vuosina 1990-1998 j\xc3\xa4teliemen energiak\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 kasvoi 13\xc2\xa0TWh ja v. 1998-2006 se oli melko vakio. Teollisuuden puut\xc3\xa4hteiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 kasvoi kahtena hypp\xc3\xa4yksen\xc3\xa4 vuosina 1994 ja 1999. Suomen energiakeskustelussa vuonna 2008 teollisuus on valittanut puupulaa ja valtion energiapolitiikka on perustunut puun energiak\xc3\xa4yt\xc3\xb6n lis\xc3\xa4\xc3\xa4miseen. Puupula ei kuitenkaan ole toteutunut vuoteen 2013 menness\xc3\xa4, jos tilannetta katsotaan tilastojen valossa._NEWLINE_Kolmannes pienhiukkaskuolemista Suomessa johtuu puun poltosta saunoissa ja takoissa. Pienhiukkaset aiheuttavat 50 - 80\xc2\xa0% ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n terveysriskeist\xc3\xa4 ja tappavat joka vuosi 2 000 suomalaista ja 400 000 eurooppalaista. P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulla puun pienpoltto tuottaa 40\xc2\xa0% pienhiukkasista joulu-helmikuussa ja 20\xc2\xa0% syys-lokakuussa, pientaloalueilla enemm\xc3\xa4n (2008). 2000-luvun aikana puun pienpoltto on lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt l\xc3\xa4hes 50 prosentilla.'