b"\n_START_ARTICLE_\nRunkonopeus\n_START_PARAGRAPH_\nRunkonopeus on veneen nopeus, jossa keula-aallon aallonpituus on yht\xc3\xa4 suuri kuin veneen vesilinjan pituus. Kun vene l\xc3\xa4htee liikkeelle sen muodostaman aallonpituus alkaa kasvaa samalla kun yleens\xc3\xa4 my\xc3\xb6s aallonkorkeus. Kun runkonopeus saavutetaan, vene n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n suuren keula-aaltonsa taakse vangiksi. Teknisest\xc3\xa4 n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta saavutettaessa runkonopeus veneen keula- ja per\xc3\xa4aaltojen vaihe-ero on yht\xc3\xa4 kuin veneenpituus ja interferenssin vuoksi aallot vahvistavat toisiaan kasvattaen veden vastusta. Runkonopeus ei ole veneen maksiminopeus vaan kasvatettaessa veneen propulsiotehoa veneen nopeus kasvaa ja runkonopeuden ylityst\xc3\xa4 ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 juurikaan huomaa. Runkonopeuslaskentaa ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4 laivasuunnittelussa, vaan sen on korvannut Frouden luvun tarkastelu. Runkonopeuslaskentaa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n viel\xc3\xa4 purjeveneiden vertailussa.\n_START_SECTION_\nRunkonopeuslaskennan taustaa\n_START_PARAGRAPH_\nKun vene liikkuu vedess\xc3\xa4 se synnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 seisovan aallon jonka aaltovastus hidastaa liikett\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ilmi\xc3\xb6 kasvaa huomattavasti U-muotoisessa pohjassa l\xc3\xa4hestytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 runkonopeutta. Keula-aallon ollessa veneen mittainen Frouden luku on 1. Veneen nopeuden kasvaessa per\xc3\xa4 vajoaa kulkuaallon pohjaa kohti. Vene yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 nousta oman aaltonsa muodostamaan rinnett\xc3\xa4 yl\xc3\xb6s. Liukukynnyksell\xc3\xa4 Frouden luku 1,34. Nopeuden kasvattaminen runkonopeudesta n\xc3\xa4kyy moottorin polttoaineen kulutuksen jyrkk\xc3\xa4n\xc3\xa4 ep\xc3\xa4lineaarina kasvuna kunnes vene nousee liukuun. Liukuvan veneen vastus on pienempi ja polttoaineen kulutus kasvaa liu'ussa lineaarisesti nopeuden mukana. Puhtaasti liukuvan veneen Frouden luvun arvo on yli 3. Pienen propulsiotehon vanhoissa purjelaivoissa ja soudettavissa kaleereissa ja pitk\xc3\xa4veneiss\xc3\xa4 veden vastuksen nopea kasvaminen l\xc3\xa4hestytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 runkonopeutta on luultavasti tuntunut ylitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja siit\xc3\xa4 on tullut k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n raja.\n_START_SECTION_\nRunkosuunnittelu\n_START_PARAGRAPH_\nAallonmuodostus vastus on voimakkaasti verrannollinen rungon p\xc3\xa4\xc3\xa4mittoihin ja muotoon. Moni nykyaikainen uppoamarunkoinen alus voi ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 niiden laskennallisen runkonopeuden ilman nousua liukuun. T\xc3\xa4llaisissa rungoissa on tyypillisesti pitk\xc3\xa4, aaltoja halkova keula ja suippo per\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 suhteellisen kapea runko. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 runkoja k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti kanooteissa, kilpasoutuveneiss\xc3\xa4, katamaraaneissa, nopeissa autolautoissa ja vastaavissa samaan konseptiin perustuvissa kauppa-, kalastus ja sotalaivoissa. Runkopainolla on my\xc3\xb6s merkityst\xc3\xa4, koska se vaikuttaa uppoamaan ja aallon korkeuteen ja siten energian siirtymiseen aaltoon. Raskaat liukavarunkoiset veneet eiv\xc3\xa4t yleens\xc3\xa4 voi ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 runkonopeutta nousematta liukuun. Kapeat ja kevyet veneet, joita ei ole suunniteltu liukuviksi, voivat helposti ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 runkonopeuden. Kun ne p\xc3\xa4\xc3\xa4sev\xc3\xa4t yli runkonopeuden aaltojen interferenssist\xc3\xa4 johtuva aallonkorkeuden kasvu v\xc3\xa4henee. Esimerkiksi kilpakajakit voivat ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 runkonopeuden 100 prosenttia ilman, ett\xc3\xa4 ne nousevat liukuun. Puoliliukuvarunkoiset veneet, joiden Frouden luvut ovat v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 1,65-3,0, ovat uppoamarunkoisten ja liukuvarunkoiset v\xc3\xa4liss\xc3\xa4."