b'\n_START_ARTICLE_\nNegridinen rotu\n_START_PARAGRAPH_\nNegridinen rotu on ulkoisiin fyysisiin ominaisuuksiin perustuva historiallinen k\xc3\xa4site, jolla viitataan tummaihoisiin yleens\xc3\xa4 Afrikasta l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin oleviin ihmisiin. Australian ja Uuden-Guinean alkuper\xc3\xa4iskansoja saatetaan my\xc3\xb6s luokitella t\xc3\xa4h\xc3\xa4n rotuun ihon tumman v\xc3\xa4rin vuoksi, vaikka etninen ja maantieteellinen tausta ovat erilaiset kuin afrikkalaisilla.\n_START_SECTION_\nVanhentunut k\xc3\xa4site\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka ihonv\xc3\xa4rityksen monimuotoisuus on laajinta juuri Afrikassa, eik\xc3\xa4 biologista pohjaa k\xc3\xa4sitykselle ole, orvaskeden ja hiusten korkeasta melaniinipitoisuudesta seuraavan tumman olemuksen omaavien ihmisten miellet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein kuuluvan samaan rotuun. _NEWLINE_Unesco on vuonna 1950 suositellut termist\xc3\xa4 \xe2\x80\x9drotu\xe2\x80\x9d luopumista ihmispopulaatioista puhuttaessa. My\xc3\xb6hemmin muun muassa American Anthropological Associationin ja Yhdysvaltain tiedeakatemian the Institute of Medicinen mukaan mongolidin tai negridin kaltaisilla rotujaotteluilla ei ole mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista biologista pohjaa. Geenitutkimus on osoittanut geneettisen diversiteetin olevan Afrikassa suurimmillaan. N\xc3\xa4in ollen afrikkalaisella v\xc3\xa4est\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ei ole rodun edellytyksen\xc3\xa4 olevaa yhteist\xc3\xa4 geneettist\xc3\xa4 pohjaa.\n_START_SECTION_\nCarl von Linn\xc3\xa9 ja \xe2\x80\x9dtieteellinen rasismi\xe2\x80\x9d\n_START_PARAGRAPH_\nCarl von Linn\xc3\xa9 loi 1700-luvulla pohjan niin kutsutulle \xe2\x80\x9dtieteelliselle rasismille\xe2\x80\x9d teoksessaan Systema naturae jaotellessaan ihmiset nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n rotuun, joista Homo sapiens afer oli \xe2\x80\x9dmusta, passiivinen ja laiska\xe2\x80\x9d. Von Linn\xc3\xa9n rotujaottelusta tuli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n vallinneen rotuk\xc3\xa4sityksen pohja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n k\xc3\xa4sityksen kyseenalaisti brittil\xc3\xa4inen luonnontieteilij\xc3\xa4 Charles Darwin vallitsevien k\xc3\xa4sitysten vastaisesti vuonna 1872 kirjassaan Tunteiden ilmeneminen ihmisiss\xc3\xa4 ja el\xc3\xa4imiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoriallinen jaottelu\n_START_PARAGRAPH_\nNegridinen rotu jaettiin 1800-luvun lopulla afrikkalaiseen, afroamerikkalaiseen, intialaiseen tai melanesialaiseen rotuun. _NEWLINE_Afrikassa vanhastaan asuneista kansoista negridiseen rotuun luetaan yleens\xc3\xa4 muut paitsi Pohjois-Afrikan arabit,  berberit ja er\xc3\xa4\xc3\xa4t muut kansat, alun perin Aasiasta tulleet madagaskarilaiset sek\xc3\xa4 omiksi ryhmikseen luettavat pygmit ja khoisanit._NEWLINE_Filosofi Michael Levinin mukaan negridiksi kutsuttiin tavallisesti ihmisi\xc3\xa4, joiden esi-is\xc3\xa4t asuivat Saharan etel\xc3\xa4puolisessa Afrikassa 15\xe2\x80\x935000 sukupolvea sitten ja erilaisia hybridipopulaatioita kuten afroamerikkalaiset, joilla suurin osa esi-isist\xc3\xa4 on tuolta alueelta. _NEWLINE_\xc3\x84lykkyyseroja tutkinut kiistelty psykologi J. Philippe Rushton kuvailee negridi\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dyhdeksi ihmiskunnan rotuluokittelun p\xc3\xa4\xc3\xa4ryhm\xc3\xa4ksi, joka on l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin ja asuttaa p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Saharan etel\xc3\xa4puolista Afrikkaa. Negridien ihon pigmentaatio on paksu, hiukset villamaiset, nen\xc3\xa4 leve\xc3\xa4, kasvot lyhyet, huulet paksut ja korvat nelikulmaiset. Pituus vaihtelee runsaasti pygmeist\xc3\xa4 hyvin pitkiin. Poikkeavin alaryhm\xc3\xa4 on etel\xc3\xa4isen Afrikan khoisanit.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nHistorialliset nimitykset\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen rotuteorioiden hylk\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin kuvitellun rodun m\xc3\xa4\xc3\xa4reen\xc3\xa4 sanaa negridi, jossain luokitteluissa my\xc3\xb6s kongoidi Useiden tietosanakirjojen mukaan nykyisin k\xc3\xa4sitett\xc3\xa4 negridi pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n useimmiten vanhentuneisiin rotuk\xc3\xa4sityksiin perustuvana ja mahdollisesti ainakin englannin kieless\xc3\xa4 halventavana.\n_START_SECTION_\nNimitykset\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen kieless\xc3\xa4 sanalla \xe2\x80\x9dmusta\xe2\x80\x9d kutsutaan Kielitoimiston sanakirjan mukaan Afrikan mustaihoiseen alkuper\xc3\xa4isv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n ja sen j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isiin kuuluvat ihmiset._NEWLINE_Yhdysvalloissa \xe2\x80\x9dmusta\xe2\x80\x9d (engl. black) tarkoittaa ihmist\xc3\xa4, jolla on Saharan etel\xc3\xa4puolisen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n perim\xc3\xa4\xc3\xa4 edes v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, vaikka h\xc3\xa4nen ihonv\xc3\xa4rins\xc3\xa4 olisi hyvinkin vaalea. Yhdysvaltain v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennassa on kategoria \xe2\x80\x9dmusta\xe2\x80\x9d, johon henkil\xc3\xb6 voi halutessaan  vapaasti m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4 itsens\xc3\xa4. Britanniassa \xe2\x80\x9dmustalla\xe2\x80\x9d tarkoitetaan ket\xc3\xa4 tahansa, jolla on Saharan etel\xc3\xa4puolista perim\xc3\xa4\xc3\xa4 ja jonka iho on tumma. Brasiliassa \xe2\x80\x9dmusta\xe2\x80\x9d (port. negro) viittaa vain ihmisiin, joiden koko perim\xc3\xa4 on afrikkalaista. Australiassa paikallisia alkuper\xc3\xa4isasukkaita kutsutaan joskus \xe2\x80\x9dmustiksi\xe2\x80\x9d._NEWLINE_The Oxford English Dictionary sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 todisteita siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 afrikkalaisiin ihmisiin ollaan viitattu termill\xc3\xa4 black eli musta jo 1400-luvulla, mutta laajempaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n se nousi 1960-luvulla Yhdysvalloissa korvaten aikaisemmin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olleen negro-termin. Nykyisin Yhdysvaltain mustaa v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 tarkoitettaessa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein termi\xc3\xa4 afroamerikkalainen. Hieman laajemmassa merkityksess\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s sanaa v\xc3\xa4rillinen. _NEWLINE_Aikaisemmin Suomessa samassa merkityksess\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin my\xc3\xb6s sanaa neekeri, mutta sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyisin usein halventavana._NEWLINE_ Suomen kielen sana neekeri on johdettu portugalin kielen sanasta \xe2\x80\x9dnegro\xe2\x80\x9d, joka taas on johdettu latinan kielen sanasta \xe2\x80\x9dniger\xe2\x80\x9d, joka tarkoittaa suomennettuna sanaa \xe2\x80\x9dmusta\xe2\x80\x9d.'