b'\n_START_ARTICLE_\nPeloponnesolaissota (Thukydides)\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nThukydides oli kotoisin Ateenasta ja kirjoitti teoksen sodan viel\xc3\xa4 ollessa k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4. H\xc3\xa4n palveli itse sodassa strategoksena vuonna 424 eaa. H\xc3\xa4n joutui kuitenkin Amfipoliissa k\xc3\xa4rsityn tappion j\xc3\xa4lkeen maanpakoon 20 vuodeksi, mink\xc3\xa4 ansiosta h\xc3\xa4n pystyi seuraamaan sotaa puolueettomasti, pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteyksi\xc3\xa4 ja matkustelemaan Peloponnesoksessa ja Spartassa sek\xc3\xa4 kirjoittamaan sotaa k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4n historiateoksen. Peloponnesolaissota perustuu Thukydideen kirjoittamiin muistiinpanoihin, jotka h\xc3\xa4n on v\xc3\xa4hitellen viimeistellyt teoksensa kirjoiksi._NEWLINE_Thukydides kertoo teoksensa alussa pyrkineens\xc3\xa4 ottamaan asioista itse selv\xc3\xa4\xc3\xa4 niin paljon kuin mahdollista, sen sijaan ett\xc3\xa4 olisi vain luottanut ihmisten puheisiin. H\xc3\xa4n sanoo my\xc3\xb6s pyrkineens\xc3\xa4 kirjoittamaan teoksensa aikaa kest\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi esitykseksi, sik\xc3\xa4li kun se voi kertoa tilanteista, jotka helposti toistuvat ihmiskunnan historiassa mahdollisesti my\xc3\xb6s tulevaisuudessa. Teos on uraauurtava historiantutkimuksellisen metodinsa ansiosta sek\xc3\xa4 aikalaishistoriana. Teoksen \xe2\x80\x93 samoin kuin koko sodan \xe2\x80\x93 nimi viittaa siihen, ett\xc3\xa4 ateenalaisesta n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta sota k\xc3\xa4ytiin peloponnesoslaisia ja ennen kaikkea spartalaisia vastaan._NEWLINE_Peloponnesolaissota j\xc3\xa4i ilmeisesti keskener\xc3\xa4iseksi, koska se ei kuvaa koko sotaa eik\xc3\xa4 sen kirjallinen muoto ole t\xc3\xa4ysin viimeistelty. Keskener\xc3\xa4isyys ja viimeistelem\xc3\xa4tt\xc3\xb6myys johtunevat ainakin osittain siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Thukydides kuoli joskus sodan loppumisvuoden 404 eaa ja vuoden 395 eaa. v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, jolloin teos ilmeisesti julkaistiin. Kratippos, Ksenofon ja Theopompos aloittivat omat historiateoksensa siit\xc3\xa4, mihin Thukydides j\xc3\xa4i. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 osoittaa teoksen olleen aikanaan hyvin tunnettu. Toisaalta muun muassa Aristoteles kirjoitti saman ajan historiasta ilman viittauksia teokseen._NEWLINE_Theofrastos yhdisti my\xc3\xb6hemmin Thukydideen Herodotokseen ja piti n\xc3\xa4it\xc3\xa4 kahta historiankirjoituksen perustajina. Viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n Cicerosta l\xc3\xa4htien Thukydides on nauttinut hyvin suurta arvostusta historiankirjoittajana teoksensa ansiosta.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbAteenalainen Thukydides on kirjoittanut t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kertomuksen sodasta, jota peloponnesolaiset ja ateenalaiset k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t toisiaan vastaan. H\xc3\xa4n ryhtyi teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n heti sodan puhjettua otaksuen ett\xc3\xa4 sota olisi suuri ja merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4mpi kuin mitk\xc3\xa4\xc3\xa4n aikaisemmat; h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tteli t\xc3\xa4m\xc3\xa4n siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kumpikin puoli oli silloin varustautunut kaikin tavoin mit\xc3\xa4 parhaimmin taisteluun, ja havaitsi muunkin Hellaan asettuvan jommallekummalle puolelle --\xc2\xbb _NEWLINE_Thukydideen teoksessa on kahdeksan kirjaa. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 kirjassa kuvataan lyhyesti Kreikan varhaishistoriaa, kuten Troijan sotaa, kansojen vaelluksia, yhteiskunnan ja kaupunkivaltioiden kehityst\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 sotilaallisen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytymisen ja liittoutumisen kehityst\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Thukydides kuvaa Ateenan ja Spartan v\xc3\xa4lien kiristymist\xc3\xa4 ennen peloponnesolaissotaa, jota h\xc3\xa4n pit\xc3\xa4\xc3\xa4 siihenastisen historian merkitt\xc3\xa4vimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 sotana. H\xc3\xa4n katsoo, ett\xc3\xa4 Ateenan suuruuden kasvu pakotti Spartan sotaan._NEWLINE_Thukydideen teoksen varsinainen esitys sodasta alkaa melkein t\xc3\xa4sm\xc3\xa4lleen siit\xc3\xa4, mihin Herodotoksen Historiateos p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy. H\xc3\xa4n kuvaa peloponnesolaissodan tapahtumia vaihe vaiheelta suhteellisen tiukassa aikaj\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4. Teos p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy kuitenkin vuoteen 411 eaa. eli yli kuusi ja puoli vuotta ennen sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymist\xc3\xa4. Peloponnesolaissodassa ei Herodotoksen teoksen tavoin esiinny kreikkalaisen mytologian jumalia. Sen sijaan Thukydides esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 historian olevan seurausta eri henkil\xc3\xb6iden tekemist\xc3\xa4 valinnoista ja teoista. H\xc3\xa4n osoittaa suurta kiinnostusta sek\xc3\xa4 ihmisluonteisiin ett\xc3\xa4 sodan teknisiin yksityiskohtiin. Teoksessa on useita klassikkokirjallisuudeksi kuuluvia kohtia, kuten Perikleen hautajaispuhe ja Melos-dialogi.\n_START_SECTION_\nSuomennos\n_START_PARAGRAPH_\nEmil H\xc3\xa5rdhin suomennos Peloponneesolais-sota ilmestyi vuonna 1912. J. A. Hollon suomennos Peloponnesolaissodasta ilmestyi vuonna 1964 osana Antiikin klassikot -sarjaa. Antiikintutkija Heikki Koskenniemi arvosteli seuraavana vuonna k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6st\xc3\xa4 Suomalaisessa Suomessa. H\xc3\xa4n kritisoi Hollon tapaa j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 alkutekstin pitk\xc3\xa4t virkkeet sellaisiksi my\xc3\xb6s suomennoksessa ja antoi omia k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sn\xc3\xa4ytteit\xc3\xa4\xc3\xa4n mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n paremmista ratkaisuista. Toisaalta Hollo on Koskenniemen mukaan seurannut Thukydideen tyyli\xc3\xa4 liiankin uskollisesti, toisaalta h\xc3\xa4n taas toteaa, ett\xc3\xa4 monet Thukydideen tyylipiirteet on k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 h\xc3\xa4vitetty, mink\xc3\xa4 tuloksena se on \xe2\x80\x9dkuivakiskoinen ja lattea\xe2\x80\x9d. Arvostelussa luetellaan my\xc3\xb6s lukuisia k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6svirheit\xc3\xa4. Paavo Numminen arvioi Hollon teosta Turun sanomissa. H\xc3\xa4n valitti, ett\xc3\xa4 Hollon antiikink\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset eiv\xc3\xa4t kohoa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n muun k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stuotannon tasolle. Syyksi h\xc3\xa4n arveli liian nopeaa ty\xc3\xb6tahtia. Peloponnesolaissodan heikkouksiksi h\xc3\xa4n luki monet v\xc3\xa4\xc3\xa4rin tulkitut kohdat ja kielen kankeuden.'