b'\n_START_ARTICLE_\nIos (kaupunki)\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nIoksen poliksen kaupunkikeskus sijaitsi samannimisen saaren l\xc3\xa4nsirannikolla samalla paikalla kuin nykyinen \xc3\x8doksen kyl\xc3\xa4 eli Ch\xc3\xb3ra. Sen akropoliina eli linnavuorena ja yl\xc3\xa4kaupunkina toimi sama K\xc3\xa1stron kukkula, joka on ollut linnoituksena my\xc3\xb6hemminkin. Kaupungilla oli hyv\xc3\xa4 luonnonsatama, joka avautui lounaaseen ja oli saman muotoinen kuin Pireuksessa._NEWLINE_Ioksen kaupunkivaltion alue k\xc3\xa4sitti koko Ioksen saaren, jolla ei ollut muita poliksia. Antiikin nimist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 saari sijaitsi Theran pohjoispuolella etel\xc3\xa4\xc3\xa4n Paroksesta ja Naksoksesta. Antiikin aikana saari luettiin yleens\xc3\xa4 osaksi Sporadeja. Stefanos Byzantionlainen luki sen kuitenkin osaksi Kykladeja, joihin se luetaan edelleen. Plinius vanhempi arvioi saaren pituudeksi 25 roomalaista mailia, ja et\xc3\xa4isyydeksi Naksoksesta 18 mailia ja Therasta 25 mailia.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nIoksen saari on ollut asuttu viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n varhaisella kykladisella kaudella. My\xc3\xb6hemmin sit\xc3\xa4 asuttivat kaarialaiset, pelasgit, mykenel\xc3\xa4iset sek\xc3\xa4 foinikialaiset. Antiikin aikana Ios oli joonialaista aluetta. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 asuttivat saaren noin 1050 eaa. Plinius vanhemman ja Stefanos Byzantionlaisen mukaan Ioksen varhaisempi nimi oli Foinike. Nimen Ios selitet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein tulevan joonialaisista. Kaupungin kansalaisesta k\xc3\xa4ytettiin etnonyymi\xc3\xa4 I\xc4\x93t\xc4\x93s (\xe1\xbc\xb8\xce\xae\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82) tai Iet\xc4\x93s (\xe1\xbc\xb8\xce\xad\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82). _NEWLINE_Ios tunnettiin antiikin aikana runoilija Homeroksen hautapaikkana. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n sanottiin kuolleen siell\xc3\xa4 ollessaan matkalla Smyrnasta Ateenaan. Ioksen kerrottiin olleen my\xc3\xb6s Homeroksen \xc3\xa4idin Klymenen synnyin- ja hautapaikka. Aulus Gelliuksen mukaan Aristoteles olisi sanonut runoilijan itse syntyneen saarella. Ioksen kalenteriin kuului Homerokselle omistettu kuukausi._NEWLINE_Kaupungin historiasta tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n antiikin l\xc3\xa4hteiden kautta vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Klassisella kaudella 400-luvun eaa. j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 puoliskolla eaa. Ios kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 450/449\xe2\x80\x93416/415 eaa. Ios l\xc3\xb6i omaa hopea- ja pronssirahaa 300-luvulta eaa. l\xc3\xa4htien. Kaupungissa tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen bule eli neuvosto ja ekklesia eli kansankokous._NEWLINE_Vuonna 338 eaa. Ios tuli Makedonian valtaan, mutta se sai itsen\xc3\xa4isyytens\xc3\xa4 takaisin vuonna 315 eaa. 100-luvulla eaa. Ios tuli Rooman vallan alle. Roomalaiset k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t saarta karkotuspaikkana monien muiden Kykladien saarten tavoin.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nIoksen kaupunki on ollut ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity muurein, joista on s\xc3\xa4ilynyt joitakin j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Muurit ovat ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ineet arviolta noin 5\xe2\x80\x939 hehtaarin kokoisen alueen. Kaupungissa tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n piirtokirjoitusl\xc3\xa4hteiden perusteella olleen kreikkalainen teatteri, mutta sit\xc3\xa4 ei ole l\xc3\xb6ydetty._NEWLINE_Ioksen t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t kultit oli omistettu Athene Poliaalle ja Zeus Polieukselle, joten siell\xc3\xa4 oli oletettavasti n\xc3\xa4ille omistetut pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6t. Kaupungissa tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen my\xc3\xb6s Poseidon Fytalmiokselle omistettu pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6, sek\xc3\xa4 Apollon Pythiokselle omistettu pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6, jonka arvellaan sijainneen Ch\xc3\xb3ran nykyisen bysanttilaisaikaisen Pyh\xc3\xa4n Katariinan (Ag\xc3\xada Aikater\xc3\xadni) kirkon paikalla. Kirkossa on k\xc3\xa4ytetty uudelleen pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6n kivi\xc3\xa4._NEWLINE_Ioksella oli oletettavasti my\xc3\xb6s Homerokselle omistettu heroon, mahdollisesti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n haudan yhteydess\xc3\xa4 tai muualla. Homeroksen haudalle ioslaisten kerrotaan sijoittaneen kauan runoilijan kuoleman j\xc3\xa4lkeen seuraavan kahdesta heksametris\xc3\xa4keest\xc3\xa4 koostuvan piirtokirjoituksen:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbb\xe1\xbc\x98\xce\xbd\xce\xb8\xce\xac\xce\xb4\xce\xb5 \xcf\x84\xe1\xbd\xb4\xce\xbd \xe1\xbc\xb1\xce\xb5\xcf\x81\xe1\xbd\xb4\xce\xbd \xce\xba\xce\xb5\xcf\x86\xce\xb1\xce\xbb\xe1\xbd\xb4\xce\xbd \xce\xba\xce\xb1\xcf\x84\xe1\xbd\xb0 \xce\xb3\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xb1 \xce\xba\xce\xb1\xce\xbb\xcf\x8d\xcf\x80\xcf\x84\xce\xb5\xce\xb9 \xc2\xb7 \xe1\xbc\x80\xce\xbd\xce\xb4\xcf\x81\xe1\xbf\xb6\xce\xbd \xe1\xbc\xa1\xcf\x81\xcf\x8e\xcf\x89\xce\xbd \xce\xba\xce\xbf\xcf\x83\xce\xbc\xce\xae\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x81\xce\xb1, \xce\xb8\xce\xb5\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xce\xbd \xe1\xbd\x8d\xce\xbc\xce\xb7\xcf\x81\xce\xbf\xce\xbd._NEWLINE_Enthade t\xc4\x93n hier\xc4\x93n kefal\xc4\x93n kata ga\xc4\xaba kalyptei, andr\xc5\x8dn h\xc4\x93r\xc5\x8d\xc5\x8dn kosm\xc4\x93tora, the\xc4\xabon Hom\xc4\x93ron._NEWLINE_T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 maa peitt\xc3\xa4\xc3\xa4 pyh\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4n, sankarillisten miesten ylist\xc3\xa4j\xc3\xa4n, jumalaisen Homeroksen.\xc2\xbb _NEWLINE_Homeroksen hautana nykyisin esitelty paikka sijaitsee saaren pohjoisosassa nykyisess\xc3\xa4 Plakot\xc3\xb3ksessa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Psar\xc3\xb3pyrgona tunnettua hellenistiselle kaudelle ajoitettua tornia. Hollantilainen kreivi Pasch van Krienen v\xc3\xa4itti l\xc3\xb6yt\xc3\xa4neens\xc3\xa4 haudan vuonna 1771, ja tunnistaneensa sen paikalta l\xc3\xb6ydettyjen Homeroksen nimen sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4vien piirtokirjoitusten avulla. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 on kuitenkin arveltu v\xc3\xa4\xc3\xa4renn\xc3\xb6ksiksi. Hauta saattaa olla todellisuudessa per\xc3\xa4isin esihistorialliselta ajalta._NEWLINE_Antiikin aikaa varhaisemman esihistoriallisen kykladisen kauden l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikkoihin saarella kuuluu Sk\xc3\xa1rkos.'