b'\n_START_ARTICLE_\nLaulusirkku\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nLinnun pituus on noin 14 cm, vaihteluv\xc3\xa4li 12\xe2\x80\x9317 cm, siipien k\xc3\xa4rkiv\xc3\xa4li 18\xe2\x80\x9324 cm ja paino 12\xe2\x80\x9353 g. Lajin normaalipaino on noin 16\xe2\x80\x9320 g, \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen painavat yksil\xc3\xb6t ovat muuttomatkaa varten itsens\xc3\xa4 rasvaa t\xc3\xa4yteen ker\xc3\xa4nneit\xc3\xa4 suurimman alalajin koiraita, jotka ovat hieman naaraita suurempia. Lajista tunnetaan nykyisin 24 alalajia, joten ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6n vaihtelu voi olla suurta._NEWLINE_Puvultaan tyypillinen sirkku: yl\xc3\xa4puolelta punaruskean ja harmaan kirjava, vatsa valkoinen, rinta tummien pitkitt\xc3\xa4isjuovien kirjavoima, voimakas vaalea silm\xc3\xa4kulmanjuova sek\xc3\xa4 tumma kurkkujuova ja vaalea poskijuova. Pyrst\xc3\xb6 on pitk\xc3\xa4hk\xc3\xb6, py\xc3\xb6re\xc3\xa4p\xc3\xa4inen. Sukupuolet ovat saman v\xc3\xa4riset._NEWLINE_Laulusirkku on Amerikan yleisimpi\xc3\xa4 laululintuja, koiras laulaa l\xc3\xa4hes ymp\xc3\xa4ri vuorokauden, toisinaan y\xc3\xb6ll\xc3\xa4kin. Laulu on melodista ja sama koiras voi laulaa usealla eri tavalla. Se oppii laulutapansa naapurustossa laulavilta koirailta. Laulun muoto vaihtelee esiintymisalueen eri osissa, ja eri populaatiot voidaan tunnistaa laulutyypist\xc3\xa4. On havaittu, ett\xc3\xa4 naaraat suosivat sellaisia koiraita, jotka laulavat niille tutulla tavalla.\n_START_SECTION_\nEsiintyminen\n_START_PARAGRAPH_\nLaulusirkku on levitt\xc3\xa4ytynyt p\xc3\xa4\xc3\xa4osaan Pohjois-Amerikkaa Etel\xc3\xa4-Alaskasta ja Aleuteilta aina Meksikon rajoille saakka. Keskell\xc3\xa4 Meksikoa lajilla on erillinen esiintym\xc3\xa4 noin 1500 kilometri\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4levinneisyysalueen etel\xc3\xa4reunasta. Pohjoiset populaatiot ovat muuttolintuja, etel\xc3\xa4iset paikkalintuja. Pohjoiset muuttajat talvehtivat Yhdysvaltain etel\xc3\xa4osissa ja Meksikossa, miss\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s oma paikallinen populaatio. Muuttomatkallaan laji toisinaan harhautuu Eurooppaan, erityisesti Britteinsaarille ja Norjaan. Suomessa lajia ei ole tavattu.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPensaikkoiset avomaat, puutarhat, pensasaidat, monenlaiset tiheik\xc3\xb6t. Pesii mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 vesist\xc3\xb6\xc3\xa4. Esiintyy sek\xc3\xa4 alavilla mailla ett\xc3\xa4 vuoristossa.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nKoiras puolustaa tehokkaasti noin 0,4 hehtaarin suuruista reviiri\xc3\xa4\xc3\xa4n. Laji on sosiaalinen mutta yksiavioinen. Pes\xc3\xa4 voi olla joko maassa, pensaassa tai joskus jopa matalalla puussa. Munia on 3\xe2\x80\x936. Naaras hautoo 10\xe2\x80\x9314 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Molemmat emot hoitavat poikasia, jotka j\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t pes\xc3\xa4n 7\xe2\x80\x9314 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4ravintona ovat erilaiset siemenet. Kes\xc3\xa4aikaan sy\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 ja muita selk\xc3\xa4rangattomia. Siemenravinnon osuus kaikesta ravinnosta on 2/3.'