b'\n_START_ARTICLE_\nMaantiesilta, L\xe2\x80\x99Estaque\n_START_SECTION_\nMaalaustapa ja provinienssi\n_START_PARAGRAPH_\nC\xc3\xa9zanne maalasi pinnat vierekk\xc3\xa4in asetelluin ja rytmi\xc3\xa4 luovin siveltimenvedoin. N\xc3\xa4in h\xc3\xa4n ilmaisi omaa kokemustaan enemm\xc3\xa4n kuin silmin n\xc3\xa4hty\xc3\xa4 todellisuutta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 taiteen tekotapa "modulaatio" eli pinnan rakenteen jakaminen kokonaisuudeksi t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavoin yleistyi Suomessakin my\xc3\xb6hemmin laajemminkin uuden taiteen tekotavaksi._NEWLINE_C\xc3\xa9zannen Maantiesilta, L\'Estaque kuului aiemmin taidekauppias Ambroise Vollardin kokoelmiin. Maalaus oli esill\xc3\xa4 Roger Fryn j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Manet and the Post-Impressionists -n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4, josta se hankittiin Antellin kokoelmiin vuonna 1911.\n_START_SECTION_\nVaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa t\xc3\xa4st\xc3\xa4 Maantiesilta, L\'Estaque- maalauksesta otti moni nuori suomalainen taiteilija oppia omiin teoksiinsa. Ainakin Tyko Sallisen, Yrj\xc3\xb6 Ollilan, Ragnar Ekelundin ja Ilmari Aallon tuotannossa n\xc3\xa4kyy C\xc3\xa9zannen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 maalaustapa. My\xc3\xb6s tuon ajan taiteentuntijoissa oli niit\xc3\xa4, jotka halusivat tukea taiteilijoita heid\xc3\xa4n ilmaisussaan. T\xc3\xa4llaisia olivat esimerkiksi Sigurd Frosterus sek\xc3\xa4  Oslon Nasjonalgallerietin johtaja ja Munchin yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 Jens Thiisil. Viimeksi mainittu my\xc3\xb6s esitelm\xc3\xb6i Helsingiss\xc3\xa4 impressionistista taidetta seuranneista pyrkimyksist\xc3\xa4 vuonna 1911 ja 1913.'