b'\n_START_ARTICLE_\nL. I. Suurla\n_START_PARAGRAPH_\nLeo Ilmari ("Leka") Suurla (vuoteen 1933 Sobolew, 30. elokuuta 1921 Viipuri \xe2\x80\x93 12. tammikuuta 1998 Helsinki) oli liikkeenjohdon konsultoinnin perustajia Suomessa. H\xc3\xa4n vaikutti ratkaisevasti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n uuden ammatin kehittymiseen ja loi perustaa suomalaisten yritysten ja yritysjohtajien korkealle, kansainv\xc3\xa4lisesti arvostetulle tasolle. H\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin 1976 professorin arvonimi.\n_START_SECTION_\nNuoruus ja sota-aika\n_START_PARAGRAPH_\nSuurlan is\xc3\xa4 oli kauppias ja keksij\xc3\xa4 Wilho Sobolew, my\xc3\xb6hemmin Suurla. My\xc3\xb6s poliittisesti aktiivinen ja Suomen itsen\xc3\xa4istymispyrkimyksi\xc3\xa4 kannattanut Wilho Sobolew-Suurla esti yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Uno Sereniuksen kanssa illalla 28. lokakuuta 1905 ase k\xc3\xa4dess\xc3\xa4 junan l\xc3\xa4htemisen Viipurin asemalta Pietariin ja siten aloitti suurlakon Viipurissa. N\xc3\xa4ihin yhteiskunnallisiin tapahtumiin liittyen perhe otti vuonna 1933 suomalaisen nimen Suurla. Suurlan \xc3\xa4iti oli merkonomi Jenny Savinen. Perheeseen kuului Leon lis\xc3\xa4ksi sisar ja veli._NEWLINE_Leo Suurla k\xc3\xa4vi Viipurin Suomalaisen lyseon, kirjoitti ylioppilaaksi toukokuussa 1938 (yhdess\xc3\xa4 molempien vanhempien sisarustensa kanssa) ja aloitti syksyll\xc3\xa4 opiskelun Helsingiss\xc3\xa4 Teknillisen korkeakoulun konerakennusosastolla. Sodan alettua 1939 h\xc3\xa4n ilmoittautui heti armeijaan, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n pioneeriupseerina joutui useihin organisointitaitoja vaativiin toimiin ja jo silloin joutui k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 harjoittelemaan johtamista. H\xc3\xa4n oli helmikuussa 1944 Tamminiemess\xc3\xa4 yhten\xc3\xa4 kahdeksan nuoren upseerin ryhm\xc3\xa4st\xc3\xa4 presidentti Risto Rytin kutsumana tilaisuudessa, miss\xc3\xa4 Ryti kysyi yksitellen jokaisen mielipidett\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, kest\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xb6 armeija viel\xc3\xa4 yhden suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen, jos rauhaa ei heti tehd\xc3\xa4. _NEWLINE_Suurla valmistui diploomi-insin\xc3\xb6\xc3\xb6riksi 1945 opiskeltuaan sek\xc3\xa4 sotien v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana ett\xc3\xa4 opintolomalla, harrastettuaan aktiivisesti my\xc3\xb6s ylioppilaskunta- ja osakuntael\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Syksyll\xc3\xa4 1944 h\xc3\xa4n meni naimisiin Irja-Maija Pulkkisen my\xc3\xb6h. Maija Suurlan kanssa, joka oli ammatiltaan arkkitehti ja toinen osapuoli arkkitehtitoimistossa Kaisa Harjanne ja Maija Suurla.\n_START_SECTION_\nTy\xc3\xb6el\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nToimiessaan Heteka Oy:n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6insin\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4 ja teknillisen\xc3\xa4 johtajana 1945\xe2\x80\x931946 Suurla johti toiminnan siirtymisen sotateollisuuden tehdastuotannosta rauhan ajan tuotteisiin. Siin\xc3\xa4 h\xc3\xa4n saattoi kokeilla k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Polyteekissa saamiaan talousteollisuuden oppeja, erityisesti professori Bernhard Wuolteen oppien mukaisesti, tehtaan rationaalisessa suunnittelussa. Suurla valittiin 1946 Ty\xc3\xb6teholiiton koulutusp\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli kouluttaa sodan johdosta ilman ammattikoulutusta j\xc3\xa4\xc3\xa4neit\xc3\xa4 ik\xc3\xa4luokkia, muun muassa kirjeopiston avulla. Vuonna 1947 h\xc3\xa4net nimitettiin lis\xc3\xa4ksi Oy Tietomies Ab:n toimitusjohtajaksi. Ty\xc3\xb6teholiiton valtuuskunta p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 1950 lopettaa liiton ja perustaa uuden osakeyhti\xc3\xb6n Oy Rastor Ab:n (RAtionalisointi, STandadisointi ja ORganisointi), jonka toimitusjohtajaksi Suurla kutsuttiin. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi vuoteen 1977 saakka._NEWLINE_Suurla oli uranuurtaja liikkeenjohdon kehitt\xc3\xa4misess\xc3\xa4 monessakin suhteessa sin\xc3\xa4 aikana, jolloin Suomen talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tapahtui sodan j\xc3\xa4lkeen suuria mullistuksia. Suurlan johtama Rastor kehitti suomalaiseen toimintakulttuuriin sopivat yrityksen johtamisen uudet standardit. Rastorin hallituksen aloitteesta perustettiin Tehokkaan Tuotannon Tutkimuss\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 (TTT), jonka hallinnointiryhm\xc3\xa4 Suurlan johdolla hahmotti, mit\xc3\xa4 moderni johtaminen tarkoitti Suomessa, samaan aikaan kun liikkeenjohdon konsultoinnista luotiin uutta versiota. TTT-s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n kautta tuotiin Suomeen muun muassa kolme amerikkalaista yritysjohdon asiantuntijaa, joiden teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli suomalaisen yritysjohdon kehitt\xc3\xa4minen. Yhdysvaltalaisten asiantuntijoiden joukossa oli L. Edward Scriven, joka ihaili Peter Druckerin oppeja ja jolta Suurla sai vaikutteita. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n druckerilaiseen ajatteluun Suurlan johtama Rastor nojasi omassa liikkeenjohdon konsultoinnissaan suomalaisessa kontekstissa. Tutustuminen amerikkalaiseen liikejohtoon 1950-luvulla edisti suomalaisten konsulttien kielitaitoa. Suurlan toimeksiannosta ja aloitteesta k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetyn englanninkielisen ty\xc3\xb6kirjallisuuden my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kehitettiin yritysjohtamisen terminologiaa suomen kieleen. Luomalla kansainv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 suhteita h\xc3\xa4n toi Suomeen uusia ideoita, joita sitten sovellettiin suomalaisten tarpeisiin._NEWLINE_Kotimaista liikkeenjohdon konsultoinnin osaamista lis\xc3\xa4ttiin Suurlan aikana, ja Rastor aloitti markkinatutkimustoiminnan perustamalla Suomen Markkinatieto Oy:n. Suurlan ja Rastorin kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n\xc3\xa4 liikkeenjohto muuttui siis omistaja-johtajasta ammattimaiseksi yritysjohdoksi, mielipiteill\xc3\xa4 johtamisesta tuli tosiasioihin perustuva johtaminen, ja samalla syntyi uusi ammatti, jonka filosofiaa, teoriaa ja systematiikkaa saattoi opiskella ja oppia. Suurla oli ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 t\xc3\xa4t\xc3\xa4 yritysjohdon konsultoinnin ammattia, joka v\xc3\xa4hitellen hyv\xc3\xa4ksyttiin kaiken tasoisissa liiketalouden piireiss\xc3\xa4._NEWLINE_Suurlan vaikutuksesta muodostettiin Rastorin toiminta kolmen p\xc3\xa4\xc3\xa4suunnan, koulutuksen, ammattilehtien ja yritysjohdon konsultoinnin,  ymp\xc3\xa4rille. \xe2\x80\x9dYritys\xe2\x80\x9d-k\xc3\xa4sitteen omaksuminen suomen kieleen perinteisen \xe2\x80\x9dliike\xe2\x80\x9d-sanan sijasta oli er\xc3\xa4s henkisist\xc3\xa4 Suurlan voittoon p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyneit\xc3\xa4 mittel\xc3\xb6ist\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 niin kuin Antero Kallio, pitk\xc3\xa4aikainen ty\xc3\xb6toveri tai paremminkin \xe2\x80\x9dtaistelutoveri\xe2\x80\x9dkirjoittaa. Suurla kehitti kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 luennoimalla konferensseissa ja seminaareissa Euroopassa ja my\xc3\xb6s Turkissa, joissa h\xc3\xa4nen kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 nelitasoajattelun teoria her\xc3\xa4tti huomiota. Teoriassa pitk\xc3\xa4n t\xc3\xa4ht\xc3\xa4imen suunnittelun tilalle otetaan strategisen ja operatiivisen suunnittelun k\xc3\xa4sitteet. Kansainv\xc3\xa4lisist\xc3\xa4 yhteyksist\xc3\xa4 t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ksi tuli yhteisty\xc3\xb6 amerikkalaisen Maynard-ryhm\xc3\xa4n kanssa: 1968 perustettiin monikansallinen Oy Mec-Rastor Ab, jonka johdon j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 ja konsulttina Suurla toimi ty\xc3\xb6el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 loppuun asti. H\xc3\xa4n vet\xc3\xa4ytyi pois ty\xc3\xb6el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 ensin j\xc3\xa4tt\xc3\xa4en Rastorin toimitusjohtajan paikan 1977 seuraajalleen, Ilpo Lingolle ja lopullisesti luovuttuaan Mec-Rastorin johdon j\xc3\xa4senyydest\xc3\xa4 1981. Suurla oli my\xc3\xb6s Nestor-Partners Oy:n perustajaj\xc3\xa4sen. H\xc3\xa4net kutsuttiin ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 suomalaisena The International Academy of Managementin j\xc3\xa4seneksi 1969. Vuonna 1976 tasavallan presidentti Kekkonen my\xc3\xb6nsi L. I. Suurlalle professorin arvon. El\xc3\xa4kevuotensa h\xc3\xa4n vietti Suomessa, Saksassa ja Portugalissa matkustaen.\n_START_SECTION_\nUrheilua\n_START_PARAGRAPH_\nPelattuaan nuoruudessaan j\xc3\xa4\xc3\xa4palloa Viipurin Ilveksiss\xc3\xa4 (nyk. Ilves-Kissat) ryhtyi Suurla aktiiviurheilu-uran p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 toimimaan urheiluj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen organisaatiossa. H\xc3\xa4net valittiin 1948 Suomen Palloliiton liittohallituksen j\xc3\xa4seneksi ja j\xc3\xa4\xc3\xa4pallovaliokunnan puheenjohtajaksi, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi vuoteen 1959 asti. Siin\xc3\xa4 ominaisuudessa h\xc3\xa4n osallistui j\xc3\xa4\xc3\xa4pallojoukkueen ylijohtajana 1952 Oslon talviolympialaisiin sek\xc3\xa4 toimi matkanjohtajana ja is\xc3\xa4nt\xc3\xa4n\xc3\xa4 useissa Ruotsin ja Suomen v\xc3\xa4lisiss\xc3\xa4 maaotteluissa. Vuonna 1955 Suurlan onnistui yhdess\xc3\xa4 ruotsalaisen Gunnar Galinin kanssa saada Neuvostoliitto kiinnostumaan yhteisturnauksesta Ruotsin, Norjan ja Suomen kanssa Moskovassa. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 maata perustivat jo samana vuonna kansainv\xc3\xa4lisen j\xc3\xa4\xc3\xa4palloliiton. Ensimm\xc3\xa4iset maailmanmestaruuskisat j\xc3\xa4rjestettiin 1957 Helsingiss\xc3\xa4.'