b'\n_START_ARTICLE_\nSuhdannevaihtelu\n_START_PARAGRAPH_\nSuhdannevaihtelu eli konjunktuurin vaihtelu on pitkiss\xc3\xa4 jaksoissa esiintyv\xc3\xa4 talouden tilanteen eli talouden kasvun vaihtelu. Vaihtelu voidaan jakaa osiin, jotka ovat noususuhdanne, korkeasuhdanne, laskusuhdanne ja matalasuhdanne. Taantuma on pitkittynyt, noin muutaman vuosinelj\xc3\xa4nneksen kestoinen matalasuhdanne. Erityisen syv\xc3\xa4 ja pitkittynyt taantuma on puolestaan lama. Suhdannevaihtelua mitataan tavallisesti reaalisella bruttokansantuotteella. Yksi hallituksen harjoittaman talous- tai finanssipolitiikan t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4 talouskasvun edist\xc3\xa4misen ohella on tasoittaa talouden suhdannevaihteluita muun muassa ty\xc3\xb6llisyyden ja yritysten kannattavuuden turvaamiseksi.\n_START_SECTION_\nSuhdannevaihtelun hallinta\n_START_PARAGRAPH_\nKoska talouden matalasuhdanne aiheuttaa ongelmia etenkin ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4\xc3\xa4ville ihmisille, talouspolitiikalla yritet\xc3\xa4\xc3\xa4n tasoittaa suhdannevaihtelua. Laman torjunta nousi t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ksi tavoitteeksi 1930-luvun suuren kansainv\xc3\xa4lisen laman my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Toisaalta hallinnon puuttuminen talouden toimintaan sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 riskej\xc3\xa4. Esimerkiksi 1929\xe2\x80\x931933 Yhdysvaltojen presidenttin\xc3\xa4 toimineen Herbert Hooverin politiikan, johon kuului verojen nosto, katsotaan lis\xc3\xa4nneen talouden ongelmia._NEWLINE_Taloustieteen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta suhdannevaihtelu on hankala ilmi\xc3\xb6, koska se edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 toimien vaikutusten arviointia kaikilla talouden sektoreilla. 1930-luvulta aina 1970-luvulle asti ajateltiin yleisesti, ett\xc3\xa4 keynesil\xc3\xa4inen talousteoria tarjoaa selke\xc3\xa4n perustan talouspolitiikalle. 1970-luvulla muut makrotaloustieteen edustajat alkoivat kasvavassa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin kritisoida keynesil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 teoriaa johtuen muun muassa \xc3\xb6ljyn hinnan \xc3\xa4killisen nousun aiheuttamasta stagflaatiosta (taantuman ja voimakkaan inflaation samanaikaisuus taloudessa). N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kriitikoista joita my\xc3\xb6hemmin alettiin kutsua ns. monetaristeiksi, tunnetuimpia ovat monetaristeja edustanut Milton Friedman sek\xc3\xa4 mikrotaloudellisia perusteita ja rationaalisia odotuksia korostanut Robert Lucas Jr. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n makrotaloustieteen valtavirta on yhdistelm\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 uusklassista ett\xc3\xa4 keynesil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 taloustiedett\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoittaa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 lyhyell\xc3\xa4 aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4 korostetaan talouden elvytt\xc3\xa4misen ja suhdanteiden tasoittamisen t\xc3\xa4rkeytt\xc3\xa4, joka tapahtuu valtion menoja ja investointeja lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tai verotusta alentamalla, kun taas pitk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4 (yli viisi vuotta) painopiste on talouskasvun edist\xc3\xa4misess\xc3\xa4 muun muassa panostamalla tutkimukseen ja tuotekehitykseen ja alentamalla ty\xc3\xb6n verotusta sek\xc3\xa4 edist\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 yritystoiminnan edellytyksi\xc3\xa4 (byrokratian v\xc3\xa4hent\xc3\xa4minen)._NEWLINE_Uudempaa tutkimusta edustaa muun muassa uuskeynesil\xc3\xa4inen taloustiede sek\xc3\xa4 niin sanottu Real business cycle -teoria. Uuskeynesil\xc3\xa4inen teoria l\xc3\xa4htee malleissaan mikrotaloudellisista perusteista, mutta painottaa hinta- ja palkkaj\xc3\xa4ykkyyksien merkityst\xc3\xa4. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 j\xc3\xa4ykkyydet tarkoittavat sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 muun muassa ty\xc3\xb6ehtosopimusneuvottelut ja hintojen tarkistukset tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n tietyin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ajoin. Vaikka n\xc3\xa4m\xc3\xa4 j\xc3\xa4ykkyydet olisivatkin pieni\xc3\xa4, voivat ne uuskeynesil\xc3\xa4isten mukaan silti selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 talouden lyhyen aikav\xc3\xa4lin vaihtelua. Real business cycle -teoria l\xc3\xa4htee taas siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 satunnaiset \xc5\xa1okit tuottavuudessa ovat suhdannevaihtelun l\xc3\xa4hde. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in puhutaan my\xc3\xb6s ns. \xe2\x80\x9dluovasta tuhosta\xe2\x80\x9d, jossa voittoa tuottamattomat yritykset kuolevat ja uusia voittoa tuottavia yrityksi\xc3\xa4 syntyy tilalle. Sen mukaan taantumat ja nopean kasvun jaksot ovat markkinoilta tehokas reaktio \xc5\xa1okkeihin. Keynesil\xc3\xa4isten taloustieteilij\xc3\xb6iden enemmist\xc3\xb6n mukaan talous ei koskaan sopeudu v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti tai kitkatta \xc5\xa1okkeihin kuten esim. ulkomaankaupan \xc3\xa4killiseen laskuun tai \xc3\xb6ljyn hinnan \xc3\xa4killiseen nousuun._NEWLINE_Taloustieteess\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s koulukuntia, joilla on valtavirrasta poikkeavia n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4. It\xc3\xa4valtalainen taloustiede ei usko, ett\xc3\xa4 suhdannevaihtelut kuuluvat vapaaseen markkinatalouteen. Seuraten Ludwig von Misest\xc3\xa4 he pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t korkotason s\xc3\xa4\xc3\xa4tely\xc3\xa4 keinotekoisena rahan hinnan s\xc3\xa4\xc3\xa4telyn\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 kuuluu suunnitelmatalouteen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 taas haittaa markkinoiden hintamekanismin toimintaa ja johtaa suhdannevaihteluun. Nousukaudella l\xc3\xb6ys\xc3\xa4n rahapolitiikan takia korkotaso on matalampi kuin luonnollinen korkotaso, jolloin ihmiset kuvittelevat resurssien olevan suurempia kuin ne todellisuudessa ovat, s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4t liian v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, pankit my\xc3\xb6nt\xc3\xa4v\xc3\xa4t luottoja v\xc3\xa4\xc3\xa4riin kohteisiin ja sijoittajat investoivat v\xc3\xa4\xc3\xa4riin kohteisiin. Syntyy kupla, joka v\xc3\xa4ist\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 puhkeaa. Rahapoliittisella elvytyksell\xc3\xa4 vain pidennet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuplaa ja pahennetaan tilannetta._NEWLINE_Toista laitaa edustaa marxilainen taloustiede. Karl Marx v\xc3\xa4itti, ett\xc3\xa4 suhdannevaihtelut kuuluvat kapitalismiin ja ovat sen v\xc3\xa4ist\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n osa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n n\xc3\xa4kemyksen mukaan hallitus ei voi tehd\xc3\xa4 muuta kuin siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 talouden kriisin ajankohtaa.\n_START_SECTION_\nOsakemarkkinat\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xb6rssikurssien ajatellaan usein ennakoivan talouden tilaa. Nyrkkis\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6n\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n puolen vuoden ennakointia, mutta jopa vuoden ennakointia pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n mahdollisena. Jos kurssit laskevat muutaman viikon ajan, voidaan olettaa, ett\xc3\xa4 kurssitaso alkaa laskea. Vastaavasti, jos kurssit kohoavat lyhyell\xc3\xa4 aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4, odotettavissa on pitk\xc3\xa4aikaista nousua. P\xc3\xa4\xc3\xa4omamarkkinoilla tuotannon kasvulukuja sek\xc3\xa4 kulutus- ja investointikysynn\xc3\xa4n kehityst\xc3\xa4 seurataan tarkasti._NEWLINE_Usein osakemarkkinoiden katsotaan ennakoivan talouden kehityst\xc3\xa4 tulevaisuuteen. Siis t\xc3\xa4m\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n p\xc3\xb6rssinousu voi ennakoida vuoden p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 tapahtuvaa talouden nousua, sill\xc3\xa4 osakkeiden hinnoitteluteorian mukaan osakkeen hinta on tulevaisuuden osinkojen diskontattu summa. Usein osakemarkkinoiden nousun merkkin\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n osakekurssien 200-p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n liukuvan keskiarvon k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymist\xc3\xa4 nousuun (l\xc3\xa4hde: kuinka sijoitan p\xc3\xb6rssiosakkeisiin).'