b'\n_START_ARTICLE_\nSimpele\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSimpeleen kunta muodostettiin Parikkalan kunnasta irtautuneiden Kivij\xc3\xa4rven ja \xc3\x84nkil\xc3\xa4n kylien ymp\xc3\xa4rille. N\xc3\xa4iden kylien lis\xc3\xa4ksi pieni osa Koitsanlahden kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 tuli kuulumaan perustettuun Simpeleen kuntaan, joka aloitti toimintansa vuoden 1923 alusta. Aiemmin Simpeleen seurakunta oli eronnut Parikkalan seurakunnasta ja aloittanut itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 seurakuntana 1.5.1922, joka johti luonnollisesti my\xc3\xb6s itsen\xc3\xa4isen kunnan perustamiseen._NEWLINE_Muutamia vuosia ennen Simpeleen seurakunnan perustamista laaditun alkuper\xc3\xa4isen suunnitelman mukaan Kivij\xc3\xa4rven ja \xc3\x84nkil\xc3\xa4n kylien ohella my\xc3\xb6s Innasennurkka ja Kaljusenkyl\xc3\xa4, Koitsanlahden kyl\xc3\xa4 kokonaisuudessaan sek\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi Lamminkyl\xc3\xa4 olisivat tulleet muodostamaan Simpeleen seurakunnan. Itsen\xc3\xa4isen seurakunnan perustamishanke ei kuitenkaan toteutunut viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kylist\xc3\xa4 Innasennurkka yhdess\xc3\xa4 Kaljusenkyl\xc3\xa4n kanssa kuitenkin liitettiin vuonna 1945 Parikkalasta silloin jo toimineeseen Simpeleen kuntaan._NEWLINE_Simpele kuului itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kuntana toimiessaan vuosina 1923\xe2\x80\x931944 Viipurin l\xc3\xa4\xc3\xa4niin ja  vuosina 1945\xe2\x80\x931972 Kymen l\xc3\xa4\xc3\xa4niin. Kunta kuului perustamisestaan vuoteen 1940 asti Kurkijoen kihlakuntaan   yhdess\xc3\xa4 Parikkalan ja Saaren kuntien, luovutettuun Karjalaan j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden Kurkijoen, Jaakkiman ja Lumivaaran kuntien sek\xc3\xa4 Lahdenpohjan kauppalan kanssa. Kurkijoen kihlakunta oli perustettu vuonna 1863, ja se lakkautettiin lopullisesti vuonna 1945. Vuodesta 1945 vuoteen 1972 Simpeleen kunta kuului J\xc3\xa4\xc3\xa4sken kihlakuntaan._NEWLINE_Talvisodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neess\xc3\xa4 Moskovan rauhassa 1940 suurin osa siihenastisen Simpeleen alueesta j\xc3\xa4i Suomelle, mutta osa (28,8\xc2\xa0km\xc2\xb2) sis\xc3\xa4ltyi Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin._NEWLINE_Simpeleen kunta liitettiin Rautj\xc3\xa4rven kuntaan vuonna 1973, jolloin syntyi uusi ja nykyinen Rautj\xc3\xa4rven kunta, jonka kuntakeskukseksi tuli Simpele. Entisen Simpeleen kunnan alueen maapinta-ala oli pieni, mutta Simpeleen taajaman v\xc3\xa4kiluku on yli puolet koko Rautj\xc3\xa4rven kunnan asukasluvusta. Simpele ehti toimia itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kuntana tasan 50 vuotta ennen kuntaliitosta._NEWLINE_Historiallisesti entisen Simpeleen kunnan alue on ollut osa laajaa Kurkijoen pogostaa , joka k\xc3\xa4sitti viel\xc3\xa4 1600-luvulle asti em\xc3\xa4pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 Kurkijoen sek\xc3\xa4 edell\xc3\xa4 mainitun Simpeleen lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6hempien Hiitolan, Jaakkiman, Lumivaaran, Lahdenpohjan, Parikkalan, Saaren, Uukuniemen ja Kes\xc3\xa4lahden kuntien alueet.  Simpeleen kunnan em\xc3\xa4pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 Parikkala irtaantui Kurkijoesta vuonna 1635. My\xc3\xb6hempi Parikkalan kunta, rajojensa puolesta ns. Suur-Parikkala, tunnettiin siihen aikaan Joukion nimell\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKyli\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKivij\xc3\xa4rvi, Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi, Saraj\xc3\xa4rvi, \xc3\x84nkil\xc3\xa4, Kangaskoski_NEWLINE_Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajauksissa Simpeleen ainoa taajama oli Tehdasalue (Simpele), jossa oli 1 822 asukasta vuonna 1960 ja 2 211 asukasta vuonna 1970.\n_START_SECTION_\nLiikenneyhteydet\n_START_PARAGRAPH_\nSimpeleen taajama sijaitsee valtatie 6:n ja Karjalan radan v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4. Imatralle on matkaa noin 40 kilometri\xc3\xa4, Lappeenrantaan ja Savonlinnaan molempiin noin 80 kilometri\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin Helsinkiin noin 300 kilometri\xc3\xa4. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n puolelle Viipuriin kertyy matkaa noin 105 kilometri\xc3\xa4 ja Pietariin noin 240 kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nLuonnonmaantieteellisesti Simpeleen seutu kuuluu Laatokan Karjalaan.  Maisemamaakuntajaon osalta Simpeleen alue kuuluu It\xc3\xa4isen J\xc3\xa4rvi-Suomen maisemamaakuntaan ja siin\xc3\xa4 Laatokan-Karjalan seutuun._NEWLINE_Simpeleen asutuskeskuksen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 virtaava Hiitolanjoki (Kokkolanjoki), johon Laatokan lohi nousee, on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 historiallisena ett\xc3\xa4 virkistyskohteena. Hiitolanjoen Kangaskoski on ainoa paikka Suomessa, johon Laatokan lohi p\xc3\xa4\xc3\xa4see esteett\xc3\xb6m\xc3\xa4sti nousemaan sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kutemaan, ja n\xc3\xa4in ollen ylip\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ainoa paikka koko Suomessa, jossa j\xc3\xa4rvilohi lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy luontaisesti._NEWLINE_Hiitolanjoesta yhdess\xc3\xa4 siihen laskevista jokialueista (Silamusjoki ja Torsanjoki) on tulevaisuudessa kehittym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ainutlaatuinen jokikalastuskohde._NEWLINE_Osin entisen Simpeleen kunnan sek\xc3\xa4 nykyisen Rautj\xc3\xa4rven kunnan alueella \xe2\x80\x93 sen lounaisimman osan osalta sijaitseva ja Hiitolanjoen vesist\xc3\xb6alueeseen kuuluva Simpelej\xc3\xa4rvi on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 virkistyskalastusvesist\xc3\xb6, jonka k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 hankaloittaa valtakunnanraja. Silti Simpele on tunnettu siioistaan. Lauluns\xc3\xa4e "Simpeleen siiat ja Parikkalan piiat" oli varsinkin takavuosina yleisesti kuultu. Simpelej\xc3\xa4rveen yhtyy Kivij\xc3\xa4rvensalmen kautta Simpeleen taajaman tuntumassa oleva Kivij\xc3\xa4rvi. Simpeleen l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 sijaitsevia muita j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat Silamus, Torsanj\xc3\xa4rveen kuuluva sen osa Pieni-Torsa sek\xc3\xa4 Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi ja Koantaus._NEWLINE_Etel\xc3\xa4-Karjalan korkein paikka Haukkavuori sijaitsee Simpeleen taajaman l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4, ja on ollut aiemmin kolmen kunnan eli Rautj\xc3\xa4rven, Ruokolahden ja Simpeleen rajapaikkana, kuten my\xc3\xb6s historiallisena rajapyykkin\xc3\xa4 useamman rauhan rajalinjauksen kohdalla. _NEWLINE_Simpele sijoittuu linjalle, jota Laatokan l\xc3\xa4ntist\xc3\xa4 reunaa pitkin muuttavat linnut seuraavat. Simpeleen vesitornista onkin laskettu huimia muuttolintusummia ja n\xc3\xa4hty monia harvinaisuuksia.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nSimpelel\xc3\xa4isi\xc3\xa4 urheiluseuroja ovat urheilun yleisseurat Simpeleen Urheilijat (lajeina hiihto, jalkapallo, j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekko, kuntoliikunta, naisliikunta ja yleisurheilu) ja Simpeleen Vesa (lajeina kuntoliikunta, paini, p\xc3\xb6yt\xc3\xa4tennis ja petanque) sek\xc3\xa4 erikoisseuroista ampumaseura Simpeleen Hahlo ja keilaseura Simpeleen Keilaajat. Lis\xc3\xa4ksi Simpeleell\xc3\xa4 toimii Rautj\xc3\xa4rven ja Parikkalan kuntien alueilla toimiva suunnistuksen erikoisseura RAPSU._NEWLINE_Simpeleell\xc3\xa4 sijaitsee Konkalammen hiihtokeskus, Konka Ski._NEWLINE_Simpeleelle valmistui 2017 tekonurmikentt\xc3\xa4, jossa voi pelata jalkapalloa.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nPeruskoulutuksen osalta Simpeleell\xc3\xa4 toimivat Kivij\xc3\xa4rven koulu, jossa on Rautj\xc3\xa4rven kunnan pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4n peruskoulun ala-aste sek\xc3\xa4 Simpeleen yhteiskoulu, jonka tiloissa on vastaavasti koko Rautj\xc3\xa4rven kunnan peruskoulun yl\xc3\xa4aste. Samassa yhteydess\xc3\xa4 Simpeleen yhteiskoulun kanssa on my\xc3\xb6s Rautj\xc3\xa4rven lukio._NEWLINE_Lis\xc3\xa4ksi Simpeleell\xc3\xa4 toimii Rautj\xc3\xa4rven kansalaisopisto.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nSimpeleen perinne on perusteiltaan etel\xc3\xa4karjalaista \xe2\x80\x93 entisen Simpeleen kunnan, kuten my\xc3\xb6s nykyisen Rautj\xc3\xa4rven kunnan alueen kuuluessa Etel\xc3\xa4-Karjalan kansankulttuurin perinnealueeseen. _NEWLINE_Er\xc3\xa4s merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 tapahtumia Simpeleell\xc3\xa4 on joka kes\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestett\xc3\xa4v\xc3\xa4t Antiikki ja Ker\xc3\xa4ily Kes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t, joka on osa Rautj\xc3\xa4rven kulttuuriviikkoa. Tapahtuma ker\xc3\xa4\xc3\xa4 tuhansia antiikin ja ker\xc3\xa4ilyesineiden yst\xc3\xa4vi\xc3\xa4 messuille ja kes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n viettoon.\n_START_SECTION_\nSimpeleen murre\n_START_PARAGRAPH_\nSimpeleen seudulla puhuttava murre kuuluu Suomen murrealueista kaakkoismurteisiin eli ns. "Karjalan murteisiin". Simpeleen murre on alkujaan varsinaisten kaakkoismurteiden p\xc3\xa4\xc3\xa4ryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Luoteis-Laatokan (alamurreryhm\xc3\xa4n) murretta, jonka puhuma-alueeseen ovat kuuluneet entisten Simpeleen sek\xc3\xa4 Parikkalan ja Saaren kuntien lis\xc3\xa4ksi Neuvostoliitolle luovutetulla alueella Hiitolan, Jaakkiman, Kaukolan, Kurkijoen ja Lumivaaran kunnat sek\xc3\xa4 Lahdenpohjan kauppala.'