b'\n_START_ARTICLE_\nSt\xc4\x81merienan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSt\xc4\x81merienan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 sijaitsee Gulbenen kunnassa, Vidzemen maakunnassa Latviassa noin 100 km Riiasta it\xc3\xa4\xc3\xa4n. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n nimen kirjoitusasuja ovat my\xc3\xb6s Myza Stameriena, Stameriena, Stameriene, Stameriyena ja St\xc4\x81meriene. Sen v\xc3\xa4kiluku on noin 1\xc2\xa0200 henke\xc3\xa4.  Kuntakeskus on nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Vecst\xc4\x81meriena.\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nPit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkeskus Vecst\xc4\x81meriena sijaitsee kahden j\xc3\xa4rven (St\xc4\x81meriena ja Poga) v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 kannaksella ja sen pinta-ala on 130 km\xc2\xb2. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueella kulkee Gulbenen-Al\xc5\xabksnen v\xc3\xa4linen kapearaiteinen rautatie (engl. The B\xc4\x81n\xc4\xabtis heritage railway).\n_START_SECTION_\nKaupunkikuva ja n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyydet\n_START_PARAGRAPH_\nPit\xc3\xa4j\xc3\xa4n keskeisin n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyys on St\xc4\x81merienan kartano (lat. St\xc4\x81meriena pils, saks. Stomersee Palast). Sen rakennutti 1800-luvun j\xc3\xa4lkipuolella baltiansaksalainen Johann Gottlieb von Wolff. Rakennus sai historismi-tyylisuunnan mukaisia romanttisia piirteit\xc3\xa4. Vuoden 1905 kapinassa kartano paloi, sill\xc3\xa4 kapina suuntautui baltiansaksalaisia vastaan. Se kunnostettiin seuraavina vuosina jugend-tyylin mukaiseksi. Kartanon ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on laaja puistoalue. _NEWLINE_Kartanon alueella, St\xc4\x81meriena-j\xc3\xa4rven rannalla on Stamerienan ortodoksinen kirkko. Se on rakennettu vuosina 1902\xe2\x80\x931904, jolloin suuri osa kyl\xc3\xa4n asukkaista oli ortodokseja, Lis\xc3\xa4ksi kartanonherra Johann Gottlieb von Wolff oli naimisissa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen Sofia Potyomkinan kanssa. Rakennus edustaa klassista tyyli\xc3\xa4. Vuonna 2004 kirkko entis\xc3\xb6itiin huolellisesti._NEWLINE_Toinen n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyys on Kalnienan kartano (lat. Kalnienas mui\xc5\xbea, saks. Alt-Kalnemoise).\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nVecst\xc4\x81merienan kuuluisin asukas oli italialainen kirjailija Giuseppe Tomasi di Lampedusa, joka kirjoitti 1950-luvulla kartanossa asuessaan teoksen Il Gattopardo. Teoksen pohjalta Luchino Visconti ohjasi tunnetun elokuvan Tiikerikissa. Kartanon omistaa nykyisin St\xc4\x81merienan kunta. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kulttuuritilana sek\xc3\xa4 yksityisten ja julkisten tapahtumien n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n\xc3\xa4. Kartanon puisto sopii ulkoilutapahtumien ja kultturitilaisuuksien pitopaikaksi.'