b'\n_START_ARTICLE_\nScipio Africanus, Afrikan valloittaja\n_START_SECTION_\nJuoni\n_START_PARAGRAPH_\nHannibalin voitettua roomalaiset Cannaen taistelussa 216 eaa. konsuli Publius Cornelius Scipio ryhtyy suunnittelemaan Sisiliasta k\xc3\xa4sin sotaretke\xc3\xa4 Kartagoa vastaan. Afrikassa Scipio tapaa liittolaisensa Masinissan ja tarjoaa numidialaisten kuninkaalle Syfaxille v\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4n roolia. Syfaxin vaimo Sofonisba taivuttaa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kartagolaisten puolelle, jolloin Scipio hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4 numidialaisten leiriin ja vangitsee kuninkaan. Sofonisba nai Numidian kuninkaaksi julistautuneen Masinissan, mutta tekee itsemurhan, jotta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei luovuttaisi h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 roomalaisille. Kartagolaiset kutsuvat Hannibalin apuun Italiasta, ja vuonna 202 maiden armeijat kohtaavat Zaman taistelussa. Norsuistaan huolimatta kartagolaiset k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t tappion ja juhlittu Scipio saa lis\xc3\xa4nimen \xe2\x80\x9dAfrikkalainen\xe2\x80\x9d. Kotiin palattuaan h\xc3\xa4n menee suoraan Liternumin huvilalleen tapaamaan vaimoaan ja lapsiaan.\n_START_SECTION_\nTuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nFasistinen Italia piti itse\xc3\xa4\xc3\xa4n muinaisen Rooman valtakunnan perillisen\xc3\xa4, ja siksi on ehk\xc3\xa4 yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4, ettei Mussolinin valtakaudella juurikaan kuvattu Rooman suuruudenaikaan sijoittuvia propagandaelokuvia. Historiallisia suurelokuvia oli tehty paljon 1910-luvulla ja niiden tuotantoa jatkettiin viel\xc3\xa4 fasistien valtaannousun j\xc3\xa4lkeenkin, mutta n\xc3\xa4m\xc3\xa4 elokuvat oli tarkoitettu viihdytt\xc3\xa4viksi spektaakkeleiksi eik\xc3\xa4 niill\xc3\xa4 juurikaan ollut poliittisia tarkoitusperi\xc3\xa4. 1920-luvun loppuun menness\xc3\xa4 italialainen elokuva oli l\xc3\xa4hes kuollut, ja fasistit alkoivat kiinnostua sen elvytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 vasta seuraavan vuosikymmenen alkuvuosina. Sota Etiopiassa sai viranomaiset etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n Italian suurvaltapyrkimyksi\xc3\xa4 tukevaa historiallista elokuva-aihetta, mutta yksityiset tuottajat ja ohjaajat eiv\xc3\xa4t olleet innostuneita vanhanaikaisina ja liian kalliina pit\xc3\xa4mist\xc3\xa4\xc3\xa4n historiallisista elokuvista. Siksi valtion oli ryhdytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 rahoittamaan hanketta._NEWLINE_Afrikan valloittajasta Scipio Africanuksesta kertovan propagandaelokuvan valmistelu alkoi syksyll\xc3\xa4 1935. Sen tuotantoyhti\xc3\xb6ksi perustettiin konsortio, jonka taustalla olivat valtiollinen elokuvayhti\xc3\xb6 Ente Nazionale Industrie Cinematografiche, Luce-instituutti sek\xc3\xa4 valtiovarain-, kulttuuri-, sis\xc3\xa4asiain- ja sotaministeri\xc3\xb6n edustajat. Scipio Africanuksen budjetti oli 12,6 miljoonaan liiraa, enemm\xc3\xa4n kuin mill\xc3\xa4\xc3\xa4n italialaisella elokuvalla ennen toista maailmansotaa. Ohjaajaksi harkittiin ensin Alessandro Blasettia, mutta lopulta valinta kohdistui Carmine Galloneen, joka oli ollut tekem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Italian viimeist\xc3\xa4 historiallista spektaakkelia Pompejin viimeiset p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t vuonna 1926. S\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi valittiin Ildebrando Pizzetti, joka oli tehnyt musiikin historialliseen suurelokuvaan Cabiria (1914). _NEWLINE_Scipio Africanus kuvattiin Cinesin ja Titanuksen studioilla Roomassa sek\xc3\xa4 ulkokuvien osalta Mussolinin Pontisille soille rakennuttamassa Sabaudian rannikkokaupungissa. Kuvauksiin osallistui yhteens\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes 33\xc2\xa0000 avustajaa. Pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n Zaman taistelussa n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n 10\xc2\xa0000 jalkamiest\xc3\xa4, 2\xc2\xa0000 ratsastajaa ja 30 norsua, joista osa surmattiin realistisen vaikutelman tavoittamiseksi. Tiedotusv\xc3\xa4lineet seurasivat tarkkaan elokuvan valmistumista, ja itse Mussolini vieraili sen ulkokuvauksissa ja musiikin \xc3\xa4\xc3\xa4nityksess\xc3\xa4 Cinecitt\xc3\xa0n uudessa \xc3\xa4\xc3\xa4nistudiossa. Kuvaukset kestiv\xc3\xa4t seitsem\xc3\xa4n kuukautta ja viel\xc3\xa4 kolme kuukautta tarvittiin elokuvan viimeistelyyn. Tekij\xc3\xb6ill\xc3\xa4 oli kiire saada Scipio Africanus valmiiksi vuoden 1937 Venetsian elokuvajuhlille ja saman vuoden syyskuussa j\xc3\xa4rjestettyyn suureen keisari Augustuksen ajan n\xc3\xa4yttelyyn menness\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTeema ja tyyli\n_START_PARAGRAPH_\nElokuvan ideologinen sanoma k\xc3\xa4y selv\xc3\xa4ksi heti sen alussa, jossa roomalaisten h\xc3\xa4vi\xc3\xa4m\xc3\xa4 Cannaen taistelu kytket\xc3\xa4\xc3\xa4n Italian tappioon etiopialaisia vastaan k\xc3\xa4ydyss\xc3\xa4 Adowan taistelussa vuonna 1896. Voitokkaassa Zaman taistelussa Scipio kostaa roomalaisten kokeman tappion samoin kuin Mussolini teki sodassa Etiopiaa vastaan. Elokuva alleviivaa yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4 Rooman ja Italian sek\xc3\xa4 Scipion ja Mussolinin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, se tuo esiin parlamentarismin turmiollisuuden ja korostaa fasistisia perhearvoja ja maatalouden t\xc3\xa4rkeytt\xc3\xa4. Joukkokohtaukset ja kansan uhrautuvaisuus rinnastuvat suoraan Mussolinin ajan kampanjoihin. It\xc3\xa4maiset ja tummaihoiset viholliset ovat sivistym\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4, hillitt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 ja julmia, kun taas roomalaiset ovat puhtaita, vaatimattomia ja my\xc3\xb6t\xc3\xa4tuntoisia._NEWLINE_Elokuva sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kaksi melodramaattista rakkausjuonta, joista kartagolaisen Sofonisban tarina on lainattu suoraan Cabiriasta. Toisin kuin vaalea, puhdas ja viaton roomalainen Velia, Sofonisba on tumma, seksik\xc3\xa4s ja uhkaava femme fatale, jota ainoastaan aatteilleen uskollinen Scipio kykenee vastustamaan. Gallonen ohjausty\xc3\xb6 tavoittelee jonkinlaista kansallista, italialaista tyyli\xc3\xa4, mutta mykk\xc3\xa4elokuvan ja oopperan mallien sek\xc3\xa4 Lucen uutiselokuvissa esitettyihin Mussolinin puheisiin vertautuvien Scipion yksinpuhelujen lis\xc3\xa4ksi se turvautuu my\xc3\xb6s Hollywoodista lainattuihin aineksiin.\n_START_SECTION_\nVastaanotto\n_START_PARAGRAPH_\nScipio Africanus esitettiin Mussolinille yksityisn\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 4. elokuuta 1937. Se oli syyskuun ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 alkaneiden Venetsian elokuvajuhlien avajaisn\xc3\xa4yt\xc3\xb6s ja sai Mussolini-palkinnon vuoden parhaana italialaisena elokuvana. Elokuvaa ylistettiin lehdist\xc3\xb6ss\xc3\xa4, mutta sen kaupallinen menestys oli heikko sek\xc3\xa4 kotimaassa ett\xc3\xa4 ulkomailla. Edes Mussolini ei n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt pit\xc3\xa4v\xc3\xa4n siit\xc3\xa4. Kriitikoiden mielest\xc3\xa4 elokuvassa ei ole inhimillist\xc3\xa4 syvyytt\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 sen historialliset ja kuvitteelliset osuudet toimi kunnolla yhdess\xc3\xa4. Carlo Lizzani kutsui sit\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dk\xc3\xb6mpel\xc3\xb6ksi ja p\xc3\xb6h\xc3\xb6ttyneeksi\xe2\x80\x9d. Lis\xc3\xa4ksi Scipiota esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Annibale Ninchill\xc3\xa4 ei ole tarvittavaa elokuvakarismaa ja Camillo Pilotton Hannibal n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen rinnallaan paljon vakuuttavammalta. Mussolinin kerrotaan sanoneen: \xe2\x80\x9dJos Scipio olisi ollut yht\xc3\xa4 heikko kuin t\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4, en tied\xc3\xa4 olisiko h\xc3\xa4n kyennyt voittamaan yht\xc3\xa4\xc3\xa4n taistelua\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nDVD-julkaisut\n_START_PARAGRAPH_\nElokuva on julkaistu Italiassa DVD:n\xc3\xa4. Englanninkielinen DVD-julkaisu on kestoltaan lyhyempi.'