b'\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa4rsaarten talous\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa4rsaarten talous perustuu pitk\xc3\xa4lti kalastukseen ja kalateollisuuteen. Kalastus on ollut merkitt\xc3\xa4vin elinkeino jo 1920-luvulta l\xc3\xa4htien. Kalatuotteiden osuus ulkomaankaupasta on per\xc3\xa4ti 85 prosenttia. Kalansaaliin koko ja kalan maailmanhinta vaikuttavat suuresti F\xc3\xa4rsaarten talouteen. F\xc3\xa4rsaarelaiset kalastusalukset kalastavat vuosittain noin 360\xc2\xa0473 tonnia. Suurimmat saaliskalat ovat makrilli, silli ja mustakitaturska. Kalanviljelylaitokset puolestaan tuottivat 62\xc2\xa0783 tonnia lohta vuonna 2012.\n_START_SECTION_\nKalastus ja kalateollisuus\n_START_PARAGRAPH_\nKalastus on ollut 1920-luvulta l\xc3\xa4htien F\xc3\xa4rsaarten merkitt\xc3\xa4vin elinkeino. F\xc3\xa4rsaarelaiset kalastajat kalastivat 1970-luvulle saakka p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa ulkomaisilla kalastusalueilla, mutta kansallisten kalastusaluiden laajentamisen j\xc3\xa4lkeen ala on siirtynyt k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n F\xc3\xa4rsaarten yksinomaista talousvy\xc3\xb6hykett\xc3\xa4. F\xc3\xa4rsaarten talouden riippuvuus kalateollisuudesta n\xc3\xa4kyi 1990-luvulla, kun maa ajautui pahaan talouskriisiin. Kalakannat romahtivat 1980-luvun lopulla, mik\xc3\xa4 vaikutti sek\xc3\xa4 kalastajiin ett\xc3\xa4 kalateollisuuteen. Se ajoi lopulta F\xc3\xa4rsaaret lamaan, joka oli pahimmillaan 1991\xe2\x80\x931994. Kalakantojen romahtamisen j\xc3\xa4lkeen kalastusta on pyritty hallinoimaan tehokkaammin, ja saarten kalastusala on 2000-luvulla tunnettu hyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 hallinnastaan ja kest\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 kalastuksesta. Liikakalastusta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n silti kohtuullisena tulevaisuuden uhkakuvana. Toinen hieman pienimuotoisempi kalastuksesta aiheutuva ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ongelma on pohjatroolauksen aiheuttama vaikutus pohjael\xc3\xa4imiin._NEWLINE_Kalansaaliit ovat pysyneet 2000-luvun suurin piirtein samassa lukemissa, mutta vuonna 2001 kalatuotteiden vientiarvo kohosi jopa 4,2 miljardiin tanskan kruunuun. Vuonna 2012 f\xc3\xa4rsaarelaiset alusten kalansaalis oli yhteens\xc3\xa4 360\xc2\xa0473 tonnia. Makrillia pyydettiin 107100 tonnia, ja seuraavaksi pyydetyimm\xc3\xa4t kalalajit olivat silli (51\xc2\xa0352 tonnia) ja mustakitaturska (43\xc2\xa0003 tonnia)._NEWLINE_Iso osa kalansaaliista tuotetaan edelleen kalatehtaissa, joissa tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n fileit\xc3\xa4. 1990-luvun alun talouskriisin j\xc3\xa4lkeen teollisuus k\xc3\xa4vi muutoksen, ja tehtaista tuli isompia ja erikoistuneimpia. Lis\xc3\xa4ksi niiden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 v\xc3\xa4heni. Teollisuus tuottaa tuoreita, j\xc3\xa4itetty\xc3\xa4 ja pakastettuja tuotteita markkinoille. Kalafileiden osuus viennist\xc3\xa4 oli vuonna 2008 noin 30 prosenttia._NEWLINE_Kalastuksen j\xc3\xa4lkeen toiseksi merkitt\xc3\xa4vin toimiala on kalanviljely, joka tuotti 34 prosenttia vientituloista vuonna 2009. Se on kuitenkin nuori toimiala, ja kalanviljely alkoi F\xc3\xa4rsaarilla vasta 1980-luvulla. Ala koki nousukauden 1990-luvun lopulla, ja vuonna 2003 kalaa saatiin viljelylaitoksilta noin 62\xc2\xa0000 tonnia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen tarttuva lohen anemia aiheutti tuotannon laskun, ja vuonna 2004 kalaa saatiin en\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 37\xc2\xa0000 tonnia. Tuotanto on ollut t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen j\xc3\xa4lleen nousussa, ja vuonna 2012 viljelylaitoksilta saatiin 62\xc2\xa0783 tonnia lohta.\n_START_SECTION_\nMuut toimialat\n_START_PARAGRAPH_\nMaanviljely on F\xc3\xa4rsaarilla melko pienimuotoista, ja sen osuus bruttokansantuotteesta on vain prosentin luokkaa. Saarilla tuotetaan vuosittain noin seitsem\xc3\xa4n miljoonaa litraa maitoa, joka kattaa kansallisen tarpeen. Kotimaiset maitotuotteet ja lampaanliha kattavat noin 75 prosenttia kulutuksesta. Sen sijaan naudanlihan tuotanto on hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4. F\xc3\xa4rsaarten noin 70\xc2\xa0000 lampaasta tuotetaan lihan lis\xc3\xa4ksi villaa, jonka merkitys vientituotteena oli aiemmin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Neulontaty\xc3\xb6t ovat erityisen suosittuja, ja f\xc3\xa4\xc3\xa4rinkielinen sanonta \xe2\x80\x9dUll er F\xc3\xb8roya Gull\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9dVilla on F\xc3\xa4rsaarten kultaa\xe2\x80\x9d) muistuttaa villan historiallisesta merkityksest\xc3\xa4._NEWLINE_Rakennusalalla on ollut perinteisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4 saarten taloudessa. Saarelaisten kodit ovat tilavia ja suhteellisen moderneja. 2000-luvun ensimm\xc3\xa4isen vuosikymmenen lopulla maailmanlaajuinen talouskriisi on kuitenkin hidastanut uusien rakennusten tekemist\xc3\xa4._NEWLINE_Palvelusektorin osuus bruttokansantuotteesta on suurin kansantalouden aloista. Tukku- ja v\xc3\xa4hitt\xc3\xa4iskaupan sek\xc3\xa4 hotellien ja ravintoloiden osuus bruttokansantuotteesta oli vuonna 2011 9,7 prosenttia. Liikenteen, postin ja tietoliikenteen osuus oli 9,9 prosenttia, rahoitus ja kiinteist\xc3\xb6alan sek\xc3\xa4 vuokratoiminnan 15,2 prosenttia, muiden yritysten 7,4 prosenttia ja julkishallinnon, koulutuksen, terveyden ja sosiaality\xc3\xb6n 24,5 prosenttia._NEWLINE_Matkailualaan on pyritty panostamaan talouden monipuolistamiseksi, mutta sen merkitys paikallistaloudelle ja ty\xc3\xb6llisyydelle on viel\xc3\xa4 pieni. F\xc3\xa4rsaarilla on kuitenkin potentiaalia erityisesti erikoismatkojen kohteeksi. F\xc3\xa4rsaaria on pyritty aktiivisesti markkinoimaan matkailukohteena ja samalla kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n matkailuun liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 palveluverkkoa, mutta viel\xc3\xa4 2000-luvun alussakin F\xc3\xa4rsaarten matkailupalveluissa oli paljon puutteita. Vuonna 2006 F\xc3\xa4rsaarilla y\xc3\xb6pyi noin 116\xc2\xa0000 matkailijaa, ja niist\xc3\xa4 noin 75 prosenttia oli Skandinaviasta. Matkailijoiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli noussut vuodessa 19 prosentilla._NEWLINE_\xc3\x96ljy\xc3\xa4 on etsitty F\xc3\xa4rsaarten vesilt\xc3\xa4 vuodesta 1994 saakka. Britannian aluevesilt\xc3\xa4, l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 F\xc3\xa4rsaaria l\xc3\xb6ytyi 1990-luvulla \xc3\xb6ljy\xc3\xa4, joten on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6ist\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s F\xc3\xa4rsaarten aluevesill\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4iset \xc3\xb6ljyluvat annettiin vuonna 2000. Kolme ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 koeporausta tehtiin vuonna 2001, ja niist\xc3\xa4 yhdest\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyi \xc3\xb6ljy\xc3\xa4. F\xc3\xa4rsaarilta ei ollut viel\xc3\xa4 2010-luvun alussa l\xc3\xb6ytynyt taloudellisesti kannattavia \xc3\xb6ljyl\xc3\xa4hteit\xc3\xa4, mutta esimerkiksi vuonna 2012 k\xc3\xa4ynnistyi seitsem\xc3\xa4n koeporausta. Niit\xc3\xa4 operoi Statoil yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ExxonMobilin ja Atlantic Petroleumin kanssa.\n_START_SECTION_\nUlkomaankauppa\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa4rsaarilla on vapaakauppasopimus Euroopan unionin, Sveitsin ja Norjan kanssa sek\xc3\xa4 suosituimmuussopimus Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kanssa. Lis\xc3\xa4ksi F\xc3\xa4rsaaret on perustanut Islannin kanssa yhteismarkkinat, joka takaa maiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 tavaroiden, palvelujen, p\xc3\xa4\xc3\xa4oman ja ty\xc3\xb6voiman vapaan liikkuvuuden._NEWLINE_F\xc3\xa4rsaarten kauppatase on ollut 1980-luvun p\xc3\xa4\xc3\xa4osin positiivinen, mutta vuosina 2003\xe2\x80\x932009 se oli negatiivinen \xc3\xb6ljyn korkean hinnan ja muutamien suurten alusten hankinnan takia. Tase painui negativiiselle uudestaan vuonna 2012. F\xc3\xa4rsaarten vienti on aika pitk\xc3\xa4lti riippuvainen kalatuotteista, jotka muodostivat vuonna 2011 noin 85 prosenttia kaikesta viennist\xc3\xa4. Viennin kokonaissumma vuonna 2012 oli noin 5,5 miljardia Tanskan kruunua. Siit\xc3\xa4 noin puolet koostui j\xc3\xa4\xc3\xa4dytetyst\xc3\xa4 kalasta ja noin 30 prosenttia j\xc3\xa4itetyst\xc3\xa4 kalasta. Tuonti oli vuonna 2012 noin 6,7 miljardia kruunua. Suurimmat tuoduista tuoteryhmist\xc3\xa4 olivat liikennev\xc3\xa4lineet (noin 21 prosenttia) sek\xc3\xa4 \xc3\xb6ljy ja \xc3\xb6ljytuotteet (noin 20 prosenttia)._NEWLINE_F\xc3\xa4rsaarten t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t kauppakumppanit ovat olleet Tanska, Norja ja Britannia. Vuonna 2012 eniten tuotteita vietiin Britanniaan, Nigeriaan, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle ja Alankomaihin ja tuotiin Norjasta, Tanskasta, Islannista ja Saksasta.\n_START_SECTION_\nTy\xc3\xb6markkinat\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa4rsaarten kokonaisty\xc3\xb6voima on noin 27\xc2\xa0000 ihmist\xc3\xa4. Vuonna 2008 F\xc3\xa4rsaarten ty\xc3\xb6llisyystilanne oli Euroopan paras: 15\xe2\x80\x9364-vuotiaista noin 91 prosenttia oli ty\xc3\xb6el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Kaikkiaan 32 prosenttia ty\xc3\xb6ik\xc3\xa4isist\xc3\xa4 teki vain osa-aikaty\xc3\xb6t\xc3\xa4. 2000-luvun taantuma on vaikuttanut kuitenkin my\xc3\xb6s F\xc3\xa4rsaariin, ja ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myys nousi nopeasti vuoden 2008 alun 1,4 prosentista vuoden 2011 alun 7,7 prosenttiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myys on j\xc3\xa4lleen l\xc3\xa4htenyt laskuun ja oli helmikuussa 2013 en\xc3\xa4\xc3\xa4 4,3 prosenttia.\n_START_SECTION_\nEnergia\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa4rsaarten s\xc3\xa4hk\xc3\xb6 tuotetaan 45 prosenttisista uusiutuvista energiavaroista. Fosiilisia polttoaineita k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ntuottamiseen, useimpien talojen l\xc3\xa4mmitykseen ja liikkumiseen. Saarilla tuotetaan energiaa 291\xc2\xa0556 megawattituntia. Siit\xc3\xa4 noin 181\xc2\xa0000 megawattituntia on tuotettu l\xc3\xa4mm\xc3\xb6ll\xc3\xa4, noin 10\xc2\xa0000 megawattituntia vesivoimaloissa ja noin 11\xc2\xa0000 megawattituntia tuulivoimaloissa.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa4rsaarille p\xc3\xa4\xc3\xa4see joko lentokoneella tai autolautalla. F\xc3\xa4rsaarten ainoa lentoasema on V\xc3\xa1garin lentoasema, joka sijaitsee S\xc3\xb8rv\xc3\xa1gurissa V\xc3\xa1garin saarella noin tunnin ajomatkan p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungista T\xc3\xb3rshavnista. Lentoasemaa k\xc3\xa4ytti vuonna 2012 yli 225\xc2\xa0000 matkustajaa. F\xc3\xa4rsaarten ainoa lentoyhti\xc3\xb6 on Atlantic Airways, jolla on aikaisemmin ollut kilpailuakin. F\xc3\xa4rsaarista on s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliset lentoyhteydet K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminaan, Billundiin ja Reykjav\xc3\xadkiin._NEWLINE_T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 ainoa autolautta, joka liikenn\xc3\xb6i F\xc3\xa4rsaarilta ulkomaille, on Smyril Linen MS Norr\xc3\xb6na, jonka reitti kulkee T\xc3\xb3rshavnista Tanskan Hirtshalsiin ja Islannin Sey\xc3\xb0isfj\xc3\xb8r\xc3\xb0uriin. F\xc3\xa4rsaarten tarkein satama on Torsh\xc3\xa1vnin satama, jota kautta kulkee suurin osa saarten kansainv\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 matkustaja- ja rahtiliikenteest\xc3\xa4. Satamassa k\xc3\xa4y joka kes\xc3\xa4 keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 50 risteilyalusta. Torsh\xc3\xa1vnin j\xc3\xa4lkeen suurimmat satamat ovat Klaksv\xc3\xadkissa, Tv\xc3\xb8royrissa, Runav\xc3\xadkssa ja Fuglafj\xc3\xb8r\xc3\xb0urissa._NEWLINE_F\xc3\xa4rsaarten tieverkosto on laadukas ja koostuu p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kaksikaistaisista asfalttiteist\xc3\xa4. Tieverkosto on 960 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, ja siihen kuuluu 18 tunnelia ja kaksi merenalaista tunnelia. Tunnelit ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin yksikaistaisia ja valaisemattomia, mutta niiss\xc3\xa4 on s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisen v\xc3\xa4limatkoin levennyksi\xc3\xa4 molemminsuuntaista liikennett\xc3\xa4 varten. Julkinen liikenneyhti\xc3\xb6 Strandfaraskip Landsins j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 saarten sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4 bussi-, autolautta- ja helikopteriliikennett\xc3\xa4. Seitsem\xc3\xa4n autolauttaa yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 saaret, joiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ei ole tieyhteytt\xc3\xa4. Pisin lauttayhteys on T\xc3\xb3rshavnista etel\xc3\xa4iseen Su\xc3\xb0uroyn saareen.\n_START_SECTION_\nViestint\xc3\xa4 ja tietoliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa4rsaarten ensimm\xc3\xa4inen posti avattiin T\xc3\xb3rshavnissa vuonna 1870, toinen Tv\xc3\xb8royriss\xc3\xa4 1870 ja kolmas Klaksv\xc3\xadkiss\xc3\xa4 1888. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 postitoimistot olivat pitk\xc3\xa4n aikaa saarten ainoat, ja vasta 1900-luvun alkupuoliskolla l\xc3\xa4hes jokaiseen kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n avattiin oma postinsa. Ennen liikenneinfrastruktuurin kehittymist\xc3\xa4 postia kuljetettiin saarten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 soutamalla ja pitk\xc3\xa4 matkoja kylien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 k\xc3\xa4vellen. Postitoimistoja on lakkautettu 1960-luvun j\xc3\xa4lkeen, ja nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n niit\xc3\xa4 on en\xc3\xa4\xc3\xa4 15. Postiliikennekin on v\xc3\xa4hentynyt, kun muiden viestint\xc3\xa4v\xc3\xa4lineiden suosio on kasvanut._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iset puhelinlinjat rakennettiin vuonna 1906 ja samana vuonna perustettiin kansallinen puhelinyhti\xc3\xb6, joka muuttui yksityiseksi 1998. F\xc3\xa4rsaarten matkapuhelinverkko on kattava, ja kuuluvuus on hyv\xc3\xa4 pienemmiss\xc3\xa4kin kyliss\xc3\xa4. Maassa oli vuonna 2012 noin 58\xc2\xa0700 matkapuhelinliittym\xc3\xa4\xc3\xa4. F\xc3\xa4rsaaret on liitetty merikaapeleilla Shetlandinsaariin ja Euroopan ja Kanadan v\xc3\xa4liseen kaapeliin. Saarilla oli vuonna 2012 noin 16500 laajakaistaliittym\xc3\xa4\xc3\xa4.'