b'\n_START_ARTICLE_\nCryoSat\n_START_PARAGRAPH_\nCryoSat on Euroopan avaruusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n (ESA) kaukokartoitussatelliitti. Alkuper\xc3\xa4isen Cryosat-satelliitin laukaisu 8. lokakuuta 2005 Plesetskin kosmodromilta, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4, ep\xc3\xa4onnistui Rockot-kantoraketin toisen vaiheen vian vuoksi. Korvaava kopio CryoSat-2 laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 8. huhtikuuta 2010 kello 13.57 UTC Dnepr-kantoraketilla._NEWLINE_NASAlla on samankaltainen j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6missio, ICESat (Ice, Cloud,and land Elevation Satellite), joka laukaistiin 12. tammikuuta 2003. Se k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 lasermittausta, joka on tarkempi kuin CryoSatin mittaus olisi ollut, eik\xc3\xa4 voi tehd\xc3\xa4 mittauksia pilvien peitt\xc3\xa4milt\xc3\xa4 alueilta.\n_START_SECTION_\nCryoSat eli ja Cryosat-1\n_START_PARAGRAPH_\nSatelliitti oli ESA:n kaukokartoitusohjelman Earth Watch-satelliiteista pienemp\xc3\xa4\xc3\xa4n eli Opportunity-luokkaan kuuluva. Sen toteutus maksoi alle 136 miljoonaa euroa, josta satelliitin rakentaminen maksoi 70 miljoonaa euroa. Kantoraketti maksaa noin 14 miljoonaa euroa. Lopun piti kulua tekniseen suunnitteluun, lennonjohtoon ja satelliitin datan k\xc3\xa4sittelyyn satelliitin kolmen toimintavuoden aikana._NEWLINE_Satelliitin valmisti monikansallinen eurooppalainen EADS Astrium-yhti\xc3\xb6. Suomalainen Patria valmisti sen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tehon jakoyksik\xc3\xb6n, joka on samaa sarjaa kuin yhti\xc3\xb6n ESAn Mars Express, Rosetta ja Venus Express-luotaimiin valmistamat._NEWLINE_Satelliitin massa on 684 kg, josta 37 kg ajoainetta satelliitin asennons\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6\xc3\xb6n. Satelliitin rungon koko on 4,60 m x 2,34 m x 2,20 m. Sen aurinkokennot on asennettu satelliitin rungon p\xc3\xa4\xc3\xa4lle eik\xc3\xa4 erillisiin aurinkopaneleihin. Yksi GaAs-kennoilla pinnoitettu paneli tuottaa 800 W, kun aurinko valaisee sen kohtisuoraan._NEWLINE_CryoSatin piti olla kolmivuotinen tutka-altimetriamissio, jossa tutkitaan pohjoisen pallonpuoliskon meri- ja mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4. Sen piti mitata p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa merij\xc3\xa4\xc3\xa4n paksuutta ja etsii merkkej\xc3\xa4 napaj\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4henemisest\xc3\xa4, jonka olisi mahdollisen ilmaston ja meren l\xc3\xa4mpenemisen seurausta. Siin\xc3\xa4 on kolme instrumenttia, joista t\xc3\xa4rkein on SAR Interferometric Radar Altimeter (SIRAL) -mikroaaltotutka. Tarkka radankorkeus olisi mitattu satelliitin Doppler Orbitography and Radiopositioning Integration by Satellite (DORIS) -paikannuslaitteella, jotka mittaavat eri maa-asemien satelliitille l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n radiosignaalia. Satelliitissa oli my\xc3\xb6s laserheijastin, jota k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n mm. sen kiertoradan tarkkaan m\xc3\xa4\xc3\xa4ritykseen._NEWLINE_CryoSatin kiertoradan korkeuden piti olla 717 km ja radan kaltevuus 92 astetta. Yhden kierroksen kesto olisi ollut 100 minuuttia._NEWLINE_CryoSat laukaistiin ep\xc3\xa4onnistuneesti saksalais-ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen yhteisyrityksen markkinoimalla ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isell\xc3\xa4 Rockot-kantoraketilla. Ohjelmistollisen vian vuoksi toinen vaihe ei sammunut ajallaan siten my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n vaiheen irrotus ei onnistunut. Kun kolmas vaihe j\xc3\xa4i palamatta ei satelliitti saavuttanut kiertorataansa.\n_START_SECTION_\nCryosat-2\n_START_PARAGRAPH_\nKorvaava Cryosat-2 laukaistiin Baikonurin kosmodromilta 8. huhtikuuta 2010 kello 13.57 UTC Dnepr-kantoraketilla. Se on alkuper\xc3\xa4isen kopio ja sen toiminta alkoi 8. huhtikuuta 2010 samalla kiertoradalla kuin alun perin aiottiin.'