b'\n_START_ARTICLE_\nMarlborough-laulu\n_START_PARAGRAPH_\nMarlborough-laulu (ranskankielisten alkusanojen mukaan Malbrough s\'en va-t-en guerre) on laajalti tunnettu laulu, alkujaan ranskalainen sotilaslaulu joka on saanut aiheensa englantilaisesta kenraalista, Marlboroughin herttua John Churhillist\xc3\xa4 (1650\xe2\x80\x931722). Suomessa se tunnetaan kansan\xc2\xadomaisesti nimell\xc3\xa4 "Herra Melperin sotaanl\xc3\xa4ht\xc3\xb6", alkusanojensa mukaan nimell\xc3\xa4 "Melperi meni sotaan" tai lyhyemmin nimell\xc3\xa4 Melperi.\n_START_SECTION_\nLaulun alkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisess\xc3\xa4 muodossaan laulun ranskan\xc2\xadkieliset sanat ovat per\xc3\xa4isin 1700-luvulta. Niiden on kuitenkin todettu pohjautuvan jo 1500-luvulla kirjoitettuun lauluun, jonka aiheena oli Oranjen herttua Ren\xc3\xa9 Ch\xc3\xa2lonilaisen kuolema taistelussa vuonna 1544.  Toisten tietojen mukaan kyseess\xc3\xa4 olisi alkujaan 1560-luvulla kirjoitettu hugenottilaulu._NEWLINE_Marlboroughin nimeen laulu yhdistettiin vuonna Espanjan perimys\xc2\xadsodan aikana vuonna 1709,  Malplaquet\'n taistelun j\xc3\xa4lkeen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in ranskalaisten sotilaiden keskuuteen levisi huhu, jonka mukaan vihollisen pel\xc3\xa4tyin sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6, englantilainen kenraali John Churchill, Marlboroughin herttua olisi kuollut taistelussa. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 muuan ranskalainen sotilas sai aiheen kirjoittaa h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 pilkka\xc2\xadrunon. Nimi Marlborough v\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in ranskan kieless\xc3\xa4 muotoon Marlbrough, Malbrough tai jopa Malbrouck. Tieto herttuan kuolemasta oli kuitenkin v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, mutta toisaalta h\xc3\xa4n ei lupauksestaan huolimatta, johon laulun sanoissakin viitataan, my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut onnistunut voittamaan sotaa ja palaamaan kotimaahansa voittajana viel\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4iseen eik\xc3\xa4 edes kolminaisuuden\xc2\xadp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n menness\xc3\xa4 (kahdeksan viikkoa p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isen j\xc3\xa4lkeen)._NEWLINE_Laulun s\xc3\xa4velm\xc3\xa4 on toden\xc2\xadn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti per\xc3\xa4isin Pariisista 1700-luvulta. Kun se kuitenkin jo 1800-luvulla tunnettiin my\xc3\xb6s Egyptiss\xc3\xa4, muutamat kirjoittajat kuten Goethe arvelivat sen olevan it\xc3\xa4maista alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kulkeutuneen Ranskaan mahdollisesti Godefroy de Bouillonin palatessa ristiretkelt\xc3\xa4._NEWLINE_Laajalti tunnetuksi laulu tuli sen j\xc3\xa4lkeen, kun Pierre Beaumarchais vuonna 1784 otti sen mukaan n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Figaron h\xc3\xa4\xc3\xa4t. Kuningas Ludvig XVI oli kuitenkin kielt\xc3\xa4nyt laulun sen j\xc3\xa4lkeen, kun sit\xc3\xa4 oli soitettu Versaillesissa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4lle keisarille Paavali I:lle. Beaumarchais kuitenkin uhmasi kieltoa her\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen yleis\xc3\xb6n huomion, ja pian laulu oli kaikkien huulilla._NEWLINE_Laulun suosioon vaikutti osaltaan my\xc3\xb6s Genevi\xc3\xa8ve Poitrine, joka oli Ludvig XVI:n vanhimman pojan, Louis-Josephin lastenhoitaja. H\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 sen oppi my\xc3\xb6s kuningatar Marie-Antoinette, joka itsekin soitti sit\xc3\xa4 pianolla._NEWLINE_Vuonna 1813 Beethoven sovitti s\xc3\xa4velm\xc3\xa4n orkesterille ja otti sen mukaan teokseensa Wellingtonin voitto. Siin\xc3\xa4 se symboloi Ranskan sotavoimia, kun taas Rule, Britannia! esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Englantia._NEWLINE_Sotaisesta alkuper\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta laulu tunnetaan Ranskassa nykyisin my\xc3\xb6s lastenlauluna.  Suomessa laulu on antanut my\xc3\xb6s aiheen sananparteen "Valmis kuin Melperi sotaan"._NEWLINE_Sama s\xc3\xa4velm\xc3\xa4 esiintyy my\xc3\xb6s tunnetussa englanninkielisess\xc3\xa4 laulussa For He\'s a Jolly Good Fellow.'