b'\n_START_ARTICLE_\nSotavangit Suomessa toisen maailmansodan aikana\n_START_PARAGRAPH_\nSotavangit Suomessa toisen maailmansodan aikana k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 vuosina 1939\xe2\x80\x931945 Suomessa vangittuina pidettyj\xc3\xa4 sotilaita. Suomalaiset vangitsivat talvisodan aikana 5 700 neuvostosotilasta, jotka selvisiv\xc3\xa4t suhteellisen hyvin. Sen sijaan jatkosodan aikana suomalaiset vangitsivat 64 000 sotilasta, joista l\xc3\xa4hes 30 prosenttia menehtyi. Korkea-arvoisin suomalaisten kiinni ottama sotavanki oli kenraalimajuri Vladimir Kirpit\xc5\xa1nikov.\n_START_SECTION_\nSuomalaisten vankisurmat jatkosodassa\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan aikana suomalaisilla sotavankileireill\xc3\xa4 sai surmansa arviolta 20 000 vangittua puna-armeijan sotilasta. Kansallisarkiston tietokannan mukaan surmansa sai 19 085 vankia, mutta dosentti Antti Kujala arvioi kirjassaan Vankisurmat oikeammaksi luvuksi 22 000 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Useimmat kuolivat sairauksiin, mutta ammuttuja oli yli 5 prosenttia eli 1 019 vankia. M\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on kansainv\xc3\xa4lisesti vertaillen korkea. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi noin 200 vankia ammuttiin ennen kuin heid\xc3\xa4t oli kirjattu vangeiksi. Syyn\xc3\xa4 oli "ryss\xc3\xa4viha", heikko kuri, elintarvikkeiden puute ja vartijoiden mielenterveysongelmat. Surmia ei yleens\xc3\xa4 organisoitu komentoportaasta, vaan v\xc3\xa4kivalta oli satunnaisempaa. _NEWLINE_Suomen korkeimman oikeuden k\xc3\xa4sittelemiss\xc3\xa4 jutuissa surmattiin rintaman takana 500 sotavankia ja rintamalla 181. Kaikki niist\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t johtaneet tuomioon tai edes syytteeseen. Sodan j\xc3\xa4lkeen 213 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 tuomittiin korkeimmassa oikeudessa sotavankisurmista. Heist\xc3\xa4 t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4 ymm\xc3\xa4rryst\xc3\xa4 vailla olleiksi todettiin 22 miest\xc3\xa4._NEWLINE_Jatkosodan aikana Suomen P\xc3\xa4\xc3\xa4majan alainen valvontaosasto luovutti runsaat 500 kuulusteluissa kommunisteiksi tai juutalaisiksi paljastunutta suomalaisten sotavankia saksalaisille, jotka ilmeisesti v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti surmasivat n\xc3\xa4m\xc3\xa4. Turvallisuuspoliisi Valpo taas luovutti Saksan valtaamilta alueilta kotoisin olevia henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 saksalaisille palautettavaksi kotimaihinsa, huolimatta siit\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 saksalaisten tiedettiin surmaavan vankeja. Osa n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 luovutetuista oli sotavankeja.\n_START_SECTION_\nSaksalaisten sotavankisurmat Pohjois-Suomessa jatkosodan aikana\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan aikana saksalaisjoukoilla oli Pohjois-Suomessa noin sata sotavankileiri\xc3\xa4 ja 30\xc2\xa0000 neuvostoliittolaista sotavankia.  Einsatzkommando Finnland -erikoisyksikk\xc3\xb6 oli perustettu erottelemaan sotavangeista ei-toivotut ainekset - l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kommunistit ja juutalaiset, jotka sen j\xc3\xa4lkeen surmattiin._NEWLINE_Suomen Valtiollisen poliisin (Valpo I) etsiv\xc3\xa4t ty\xc3\xb6skenteliv\xc3\xa4t erikoisyksik\xc3\xb6n alaisuudessa vuosina 1941\xe2\x80\x931942 kahdella vankileirill\xc3\xa4 kuulustelijoina ja tulkkeina. Kuulustelutietojen perusteella saksalaiset ampuivat osan vangeista.\n_START_SECTION_\nKansallisarkiston tutkimushanke\n_START_PARAGRAPH_\nKeskustelu sotavankien kohtelusta her\xc3\xa4si 2003 julkaistun Elina Sanan tutkimuksen \xe2\x80\x9dLuovutetut\xe2\x80\x9d seurauksena. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n johdosta Kansallisarkisto k\xc3\xa4ynnisti vuonna 2004 tutkimushankeen Suomi, sotavangit ja ihmisluovutukset 1939\xe2\x80\x931955. Tarkoituksena oli selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4 mm. sotavankikuolemia suomalaisilla sotavankileireill\xc3\xa4 ja suomalaisviranomaisten toimintaa sotavankien kohtelun, luovutusten, palautusten ja vaihtojen yhteydess\xc3\xa4. Tutkimuksen tulosten mukaan saksalaisille luovutettiin teloitettavaksi hieman yli 500 pakolaista ja sotavankia. Suomalaiset itse tekiv\xc3\xa4t parikymment\xc3\xa4 teloitusta. Kymmenen prosenttia kuolemaan l\xc3\xa4hetetyist\xc3\xa4 oli juutalaisia.'