b'\n_START_ARTICLE_\nKuitia\n_START_PARAGRAPH_\nKuitia (ruots. Qvidja) on 1400-luvulla rakennettu kartano Paraisilla._NEWLINE_Paraisten kaupungin Lemlahdensaaren pohjoisosassa sijaitseva Kuitian kivilinna on vanhin Suomessa s\xc3\xa4ilynyt kartano. Sen rakentamisen pani alulle valtaneuvos Joachim Fleming oletettavasti 1480-luvulla. Jo aiemmin Kuitia mainitaan asuttuna kartanona 1400-luvun alussa. Sen varhaisin tunnettu omistaja oli Turun piispa Maunu Tavast. Vuonna 1439 h\xc3\xa4n lahjoitti kartanon veljelleen J\xc3\xb6ns Olofinpojalle sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vaimolle Marta Klauntytt\xc3\xa4relle, joka oli Turun linnan p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n Klaus Lydekenpoika Dj\xc3\xa4knin tyt\xc3\xa4r. Joachim Fleming oli Marta Klauntytt\xc3\xa4ren tytt\xc3\xa4ren poika, ja peri Kuitian vuonna 1477._NEWLINE_Maantieteellisesti Kuitia sijaitsee 400 metri\xc3\xa4 merest\xc3\xa4, Pito sund -salmesta. Keskiajalla meri lainehti l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 kartanoa, sill\xc3\xa4 l\xc3\xa4himm\xc3\xa4t rantapellot ovat alle kymmenen metri\xc3\xa4 korkeammalla kuin nykyinen merenpinta. Kivilinna rakennettiin niin\xc3\xa4 levottomina aikoina, jolloin juutit purjehtivat ja ry\xc3\xb6stiv\xc3\xa4t Suomen rannikkoa. Sill\xc3\xa4 on varmasti ollut my\xc3\xb6s puolustuksellinen tarkoitus. Aivan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 on korkea vuori, meren puolelta jyrkk\xc3\xa4rinteinen R\xc3\xa5b\xc3\xa4ckbergen, joka on saattanut olla muinainen linnavuori._NEWLINE_Kuitia on rakennettu luonnonkivist\xc3\xa4 muuraamalla. Tiili\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty ovien ja ikkunoiden pieliin sek\xc3\xa4 kellariholveihin. Linnassa on kellarikerroksen p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kolme kerrosta, joihin p\xc3\xa4\xc3\xa4see keskell\xc3\xa4 taloa olevaa portaikkoa. Etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on poikittain kivinen siipirakennus, joka on ilmeisesti rakennettu samaan aikaan p\xc3\xa4\xc3\xa4linnan kanssa, mutta josta mahdollisesti on my\xc3\xb6hemmin purettu kaksi ylint\xc3\xa4 kerrosta. Linnan rakennutti valmiiksi Joachimin poika, amiraali ja valtaneuvos Erik Fleming._NEWLINE_Tilan uusi, kivilinnan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitseva p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus, on rakennettu 1700- ja 1800-luvuilla. Kartano on ollut jatkuvasti asuttuna, ja se oli af Heurlin -suvun omistuksessa 1800-luvulta 2010-luvulle. Viimeksi kartanon omistajana oli agronomi ja maatalousyritt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Anders af Heurlin. Vuonna 2014 kartanon osti Cargotecin hallituksen puheenjohtaja Ilkka Herlin. H\xc3\xa4nen kerrottiin aikovan jatkaa tilalla maatalousyritt\xc3\xa4jyytt\xc3\xa4 menetelmill\xc3\xa4, jotka kuormittaisivat It\xc3\xa4merta mahdollisimman v\xc3\xa4h\xc3\xa4n._NEWLINE_Maatilalla on yhteens\xc3\xa4 250 hehtaaria viljelysmaata, jossa kasvaa t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 vehn\xc3\xa4\xc3\xa4, kauraa, ohraa sek\xc3\xa4 sokerijuurikkaita. Tavoitteena on, ett\xc3\xa4 maatilalla kehitet\xc3\xa4\xc3\xa4n entist\xc3\xa4 parempia lannoitteita ja yh\xc3\xa4 tehokkaampia luonnonmukaisia viljelymenetelmi\xc3\xa4. Tulevaisuudessa tilalla aletaan harjoittaa my\xc3\xb6s karjankasvatusta. Kartano on mukana CarbonToSoil -projektissa. _NEWLINE_Vuonna 2009 Museovirasto m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli Kuitian kartanolinnan valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi rakennetuksi kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ksi. _NEWLINE_Vuonna 1951 ilmestyneen seikkailuelokuvan Sadan miekan mies ulkokuvaukset kuvattiin Kuitian kartanon ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4.'