b"\n_START_ARTICLE_\nCookinsaaret\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nCookinsaarten maapinta-ala on yhteens\xc3\xa4 noin 236\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja meripinta-alaa on noin kaksi miljoonaa neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Sijainniltaan ne ovat suurin piirtein Tahitin ja Amerikan Samoan puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Rarotongan saari on noin 1\xc2\xa0260 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Tahitista ja noin 3\xc2\xa0450 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Uuden-Seelannin Aucklandista. Cookinsaaret jaetaan etel\xc3\xa4isiin ja pohjoisiin saariin, joita erottaa l\xc3\xa4hes 1\xc2\xa0000 kilometri\xc3\xa4 tyhj\xc3\xa4\xc3\xa4 merta. Cooksaarten yhteens\xc3\xa4 15 saaresta kuusi kuuluu pohjoisiin ja yhdeks\xc3\xa4n etel\xc3\xa4isiin saariin. Pohjoiset saaret ovat enimm\xc3\xa4kseen pieni\xc3\xa4 atolleja. Laguuni on hyvin tavallinen piirre pohjoissaarilla. Etel\xc3\xa4iset saaret muodostavat noin 90\xc2\xa0% koko Cookinsaarten pinta-alasta ja monet niist\xc3\xa4 ovat tuliper\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Suuri osa niist\xc3\xa4 on hyvin vanhoja ja esimerkiksi Mangaia kuuluu etel\xc3\xa4isen Tyynen valtameren vanhimpiin saariin.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nCookinsaarten ainoat kotoper\xc3\xa4iset nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4t ovat lepakoita. Paikalliset lepakot ovat hedelm\xc3\xa4lepakoihin kuuluvia lent\xc3\xa4vi\xc3\xa4koiria. Ihmisten saapuessa niit\xc3\xa4 esiintyi Mangaialla, mutta ihmiset veiv\xc3\xa4t niit\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Rarotongalle. Ihmisten mukana tulivat my\xc3\xb6s kanat, koirat, siat ja vuohet sek\xc3\xa4 kotoper\xc3\xa4isille lajeille tuhoa aiheuttaneet rotat. Mustarotta on ollut erityisen tuhoisa. Kotoper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 lintulajeja on useita ja monia niist\xc3\xa4 esiintyy vain muutamalla saarella. N\xc3\xa4ihin lukeutuvat esimerkiksi kiit\xc3\xa4jiin kuuluvat Atiulla luolissa pesiv\xc3\xa4 Collocalia sawtelli ja Aerodramusa manuoi, kuningaskalastajiin kuuluva boraborankalastaja (Todiramphus tutus) sek\xc3\xa4 kakeori-nimell\xc3\xa4 tunnettu rarotonganmonarkki (Pomarea dimidiata). Suwarrowin saarella on suuria muuttolintujen yhdyskuntia. Pihamaina tuotiin saarille vuonna 1906 rajoittamaan kookoksia sy\xc3\xb6vien hy\xc3\xb6nteisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4. Nykyisin se kuuluu saarten yleisimpiin lintuihin ja se on aiheuttanut monen kotoper\xc3\xa4isen linnun kantojen alam\xc3\xa4en. Cookinsaaret on tunnettu erilaisista trooppisista kukista, mutta juuri mik\xc3\xa4\xc3\xa4n niist\xc3\xa4 ei ole kotoper\xc3\xa4inen. Etel\xc3\xa4isill\xc3\xa4 saarilla on useita erilaisia kasvillisuustyyppej\xc3\xa4 vaihdellen viidakosta suohon. Atollien kasvisto on paljon k\xc3\xb6yhemp\xc3\xa4\xc3\xa4. Cookinsaarilla on yksi kansallispuisto, Suwarrow, joka on perustettu vuonna 1978. Sen laillinen asema taattiin kuitenkin vasta vuonna 2001.\n_START_SECTION_\nVarhainen historia\n_START_PARAGRAPH_\nCookinsaaret asutettiin noin 1\xc2\xa0500 vuotta sitten p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Seurasaarilta ja Ranskan Polynesiasta k\xc3\xa4sin. Kirjallisia tietoja saarten historiasta on vasta eurooppalaisten ajoilta, mutta saarten perim\xc3\xa4tieto ulottuu noin 1\xc2\xa0400 vuoden p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Cookinsaaria hallitsivat paikalliset ariki-nimell\xc3\xa4 tunnetut p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6t, joiden alapuolella oli mataiapo- ja rangatira-nimill\xc3\xa4 tunnettuja alip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6it\xc3\xa4. Maat oli jaettu tapere-nimisiin yksik\xc3\xb6ihin, joita johti mataiapo. Taperea asutti yleens\xc3\xa4 yksitt\xc3\xa4iset suvut. Saarilla oli koutu-nimisi\xc3\xa4 tapaamispaikkoja, joihin kokoonnuttiin esimerkiksi uskonnollisia menoja varten. Koutou oli my\xc3\xb6s arikin kotipaikka. P\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6iden ja tavallisen kansan lis\xc3\xa4ksi saarilla oli pappeja ja eri alojen tiet\xc3\xa4ji\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEurooppalaisten tulo\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset eurooppalaiset Cookinsaarilla olivat espanjalaisia tutkimusmatkailijoita. \xc3\x81lvaro de Menda\xc3\xb1a de Neira k\xc3\xa4vi Pukapukan saarella vuonna 1595 ja Pedro Fern\xc3\xa1ndes de Quir\xc3\xb3s k\xc3\xa4vi Rakahangassa vuonna 1606. Espanjalaisten j\xc3\xa4lkeen tulivat britit. James Cook havaitsi saaret laivastaan ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1773 ja kartoitti suuren osan alueesta vuoteen 1777 menness\xc3\xa4. Cook nimesi Cookinsaarten etel\xc3\xa4iset saaret alun perin Herveysaariksi, mutta 50 vuotta my\xc3\xb6hemmin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen Johann von Krusenstern nimesi saaret Cookin mukaan Cookinsaariksi teoksessaan Atlas de l'Oc\xc3\xa9an Pacifique. Tutkimusmatkailijoiden j\xc3\xa4lkeen tulivat l\xc3\xa4hetyssaarnaajat, joista ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 oli John Williams, joka saapui alueelle vuonna 1821. L\xc3\xa4hetyssaarnaajat asettivat voimaan tiukat uskontoon perustuneet lait ja h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4t alkuper\xc3\xa4iset uskonnot. L\xc3\xa4hetyssaarnaajien mukana tulivat my\xc3\xb6s taudit kuten isorokko ja punatauti. Saarten asukasluku k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi laskuun ja monin paikoin syntyvyys ylitti j\xc3\xa4lleen kuolleisuuden vasta 1900-luvulla. Tuhoa aiheuttivat 1860-luvulla my\xc3\xb6s etenkin pohjoisilla Cookinsaarilla orjakauppiaat, jotka veiv\xc3\xa4t saarten asukkaita Peruun.\n_START_SECTION_\nProtektoraatti ja itsen\xc3\xa4isyys\n_START_PARAGRAPH_\nPaljolti Ranskan muodostaman uhan ja paikallisten arikien pyynt\xc3\xb6jen takia Cookinsaarista tehtiin Britannian protektoraatti vuonna 1888. Cookinsaarten merkitys Brittil\xc3\xa4iselle imperiumille oli kuitenkin pieni ja Uuden-Seelannin pyynn\xc3\xb6n j\xc3\xa4lkeen alueesta tehtiin osa Uutta-Seelantia vuonna 1901. Toisen maailmansodan aikana Yhdysvallat rakennutti tukikohtia saarille, mutta ne j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t kuitenkin sodasta sivuun. Muiden siirtomaavaltojen hajotessa Uusi-Seelanti antoi Cookinsaarten itsen\xc3\xa4isty\xc3\xa4 ja 4. elokuuta vuonna 1965 alue sai sis\xc3\xa4isen itsem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4misoikeuden.\n_START_SECTION_\nNykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nItsen\xc3\xa4isten Cookinsaarten ensimm\xc3\xa4inen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri oli itsen\xc3\xa4isyysliikkeess\xc3\xa4 toiminut Albert Henry. Henryn kaudella maa yhten\xc3\xa4istyi mutta h\xc3\xa4nen hallintonsa kaatui vuoden 1974 \xc3\xa4\xc3\xa4nestysskandaalissa, jossa h\xc3\xa4nen edustamansa Cook Islands Party lenn\xc3\xa4tti \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4ji\xc3\xa4 ulkomailta vaaleihin. Vaalit voitti lopulta Cook Islands Democratic Party. Seuraavien vuosien ajan valta vaihteli n\xc3\xa4iden kahden puolueen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. 1990-luvulla syntyi talouskriisi, kun ulkomailta otettiin liikaa velkaa. Valtio v\xc3\xa4hensi runsaasti ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4\xc3\xa4n ja monet ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neet muuttivat muualle. Kriisist\xc3\xa4 selvittiin lopulta Uuden-Seelannin taloudellisen avun turvin.\n_START_SECTION_\nPolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nCookinsaaret on Uuden-Seelannin liit\xc3\xa4nn\xc3\xa4isvaltio. Uusi-Seelanti vastaa saarten ulkopolitiikasta ja puolustuksesta, vaikka viime aikoina Cookinsaaret on lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin alkanut omaksua itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ulkopolitiikkaa. Sis\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 asioissa Cookinsaarilla on t\xc3\xa4ysi itsen\xc3\xa4isyys. Sill\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s oikeus p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 yksipuolisesti itsen\xc3\xa4isty\xc3\xa4 koska hyv\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Poliittinen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 saarilla on parlamentaarinen demokratia. Cookinsaarten valtionp\xc3\xa4\xc3\xa4miehen\xc3\xa4 toimii kuningatar Elisabet II, jota edustaa saarilla Sir Frederic Goodwin. Uutta-Seelantia saarilla edustaa Linda Te Puna. Nykyinen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri on Cook Islands Partyn Henry Puna, joka sai virkansa vuonna 2010. P\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi nousee tavallisesti suurimman puolueen tai enemmist\xc3\xb6koalition johtaja. P\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri valitsee saarten kabinetin. Cookinsaarilla on kaksihuoneinen parlamentti, johon kuuluu yl\xc3\xa4- ja alahuoneet. Yl\xc3\xa4huoneeseen kuuluu perinteisi\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja lakias\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n alahuoneeseen 24 vaaleissa valittua edustajaa. Yl\xc3\xa4huoneella ei ole lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6valtaa ja se toimii l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 perinneasioissa neuvoa-antavana elimen\xc3\xa4. Kaksi merkitt\xc3\xa4vint\xc3\xa4 puoluetta ovat Cook Islands Party ja Democratic Party.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nCookinsaarten eri saarien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on sek\xc3\xa4 meri- ett\xc3\xa4 lentoliikennett\xc3\xa4. Kansainv\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 lentoliikenteest\xc3\xa4 vastaa p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Air New Zealand, joka liikenn\xc3\xb6i Rarotongalla sijaitsevalle kansainv\xc3\xa4liselle lentokent\xc3\xa4lle. Liikennett\xc3\xa4 tulee Rarotongalle Uudesta-Seelannista, Tahitilta ja Havaijilta. Keskeisen asemansa takia se toimii my\xc3\xb6s muualle Polynesiaan menevien lentojen pys\xc3\xa4hdyspaikkana. Saarten sis\xc3\xa4isill\xc3\xa4 lentoreiteill\xc3\xa4 toimii paikallinen Air Rarotonga. Yhteens\xc3\xa4 Cookinsaarilla on 10 lentokentt\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta niist\xc3\xa4 vain yksi on p\xc3\xa4\xc3\xa4llystetty. Kaksi niist\xc3\xa4 on alle 914-metrisi\xc3\xa4. Tieverkkoa saarilla on yhteens\xc3\xa4 320 kilometrin verran, josta p\xc3\xa4\xc3\xa4llystetty\xc3\xa4 tiet\xc3\xa4 on 33 kilometri\xc3\xa4. Cookinsaarten kauppalaivasto koostuu 34 aluksesta.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nCookinsaaret joutuvat tuomaan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti enemm\xc3\xa4n kuin mit\xc3\xa4 ne viev\xc3\xa4t. Talouden ongelmia ovat muun muassa saarten eristyneisyys markkinoista, sis\xc3\xa4markkinoiden pienuus sek\xc3\xa4 infrastruktuurin ja luonnonvarojen puute. Maatalous muodostaa talouden t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4n osa-alueen sen ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4ess\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4sosan ty\xc3\xb6voimasta. Maataloustuotteista saarilta vied\xc3\xa4\xc3\xa4n etenkin kopraa ja sitrushedelmi\xc3\xa4. Suurin yksitt\xc3\xa4inen vientituote ovat kuitenkin mustat helmet. Turismin merkitys on viime aikoina noussut ja se on johtanut suuriin ulkomaisiin sijoituksiin saarille. Cookinsaarten bruttokansantuote oli vuoden 2005 arvion mukaan 183,2 miljoonaa dollaria, mik\xc3\xa4 teki henke\xc3\xa4 kohden 9\xc2\xa0100 dollaria.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6jakauma\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2006 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan Cookinsaarilla oli 19\xc2\xa0342 asukasta. Heist\xc3\xa4 v\xc3\xa4liaikaisia asukkaita oli 4\xc2\xa0001 ja vakituisia 15\xc2\xa0324. V\xc3\xa4liaikaiset asukkaat sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t esimerkiksi maassa v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan aikaan olleet turistit. CIA:n The World Factbookin arvion mukaan maassa asui vuonna 2011 11\xc2\xa0124 asukasta. Suurimmat etniset ryhm\xc3\xa4t olivat saman teoksen mukaan Cookinsaarten maorit (87,7\xc2\xa0%), puolirotuiset Cookinsaarten maorit (5,8\xc2\xa0%) ja muut (6,5\xc2\xa0%). Vuoden 2006 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan 13\xc2\xa0890 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 eli 72\xc2\xa0% koko v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 asui Rarotongalla. Suuren ongelman muodostaa maastamuutto etenkin Uuteen-Seelantiin ja Australiaan._NEWLINE_Suurin osa cookinsaarelaisista on uskonnoltaan kristittyj\xc3\xa4. Suurin kirkko on Cook Islands Christian Church, jonka juuret juontuvat ensimm\xc3\xa4isiin brittil\xc3\xa4isiin l\xc3\xa4hetyssaarnaajiin. Siihen kuuluu yhteens\xc3\xa4 55,9\xc2\xa0% v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Muita suuria kirkkokuntia ovat roomalaiskatolilaiset (Rarotongan roomalaiskatolinen hiippakunta) (16,8\xc2\xa0%), adventistit (7,9\xc2\xa0%), mormonit (3,8\xc2\xa0%), muut protestantit (5,8\xc2\xa0%) ja muut (4,2\xc2\xa0%). 3\xc2\xa0% v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 ei kuulu mihink\xc3\xa4\xc3\xa4n uskontokuntaan.\n_START_SECTION_\nMusiikki ja tanssi\n_START_PARAGRAPH_\nPerinteiset tanssit ja musiikki sitoutuvat usein yhteen. Cookinsaarten tanssilajeihin kuuluvat muun muassa karakia, pe'e, ate ja kaparima. Eri tansseja esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 eri yhteyksiss\xc3\xa4. Tanssia s\xc3\xa4estet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 esimerkiksi kitaralla, rummuilla tai ukulelella. Tanssi- ja musiikkityyli vaihtelevat riippuen saaresta. Perustuslakip\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 tapana on, ett\xc3\xa4 tanssijat ja soittajat ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t eri saarilta Rarotongaan kilpailemaan. Musiikkia soitetaan my\xc3\xb6s ilman tanssia esimerkiksi kirkoissa, mutta my\xc3\xb6s tavallinen pop-musiikki on suosittua.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nKaksi Cookinsaarten suosituinta urheilulajia ovat rugby ja kriketti. Rugbykausi kest\xc3\xa4\xc3\xa4 toukokuusta elokuuhun ja krikettikausi tammikuusta huhtikuuhun. Monet saarten kylist\xc3\xa4 muodostavat omat joukkueensa. Naisten keskuudessa harrastetaan etenkin verkkopalloa. Pelien lis\xc3\xa4ksi suosittuja urheilumuotoja ovat juoksu ja kanoottikisat. Vuodesta 1988 l\xc3\xa4htien Cookinsaaret on ottanut osaa kes\xc3\xa4olympialaisiin yhteens\xc3\xa4 kuusi kertaa. Kilpailijoita on ollut yhteens\xc3\xa4 kuusitoista, mutta kukaan heist\xc3\xa4 ei ole p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt mitaleille. Cookinsaaret on ottanut osaa my\xc3\xb6s Tyynenmeren saarivaltioiden v\xc3\xa4lisiin kisoihin.\n_START_SECTION_\nPerinteiset k\xc3\xa4sity\xc3\xb6t ja taiteet\n_START_PARAGRAPH_\nCookinsaarten perinteiset k\xc3\xa4sity\xc3\xb6t ja taiteet vaihtelevat huomattavasti eri saarilla. Yksi yleisimmist\xc3\xa4 tavoista on puukaiverrusten tekeminen, joka erityisen yleist\xc3\xa4 Rarotongalla. Puusta tehtiin muun muassa jumalien kuvia, keih\xc3\xa4it\xc3\xa4, nuijia ja kuvin koristeltuja paaluja. Cookinsaarilla valmistettiin my\xc3\xb6s vaka-nimell\xc3\xa4 tunnettuja kanootteja, jotka olivat avomerikelpoisia. Ennen eurooppalaisten tuloa valmistettuja kanootteja ei kuitenkaan ole s\xc3\xa4ilynyt nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n saakka. Talot tehtiin perinteisesti tavallisista luonnonmateriaaleista ja ne lahosivat nopeasti. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 vanhoja taloja ei ole s\xc3\xa4ilynyt. Vain harvat nykyiset talot rakennetaan vanhan mallin mukaisesti.\n_START_SECTION_\nMedia\n_START_PARAGRAPH_\nCookinsaarilla ilmestyy kaksi sanomalehte\xc3\xa4, Cook Islands News ja Cook Islands Herald. New Zealand Herald on yleens\xc3\xa4 saatavilla, mutta useimmiten p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6h\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Rarotongalla on kaksi radioasemaa, Radio Cook Islands ja KC-FM. Radio Cook Islands kuuluu suurimmalla osalla etel\xc3\xa4saarista, kun taas KC-FM kuuluu vain Rarotongalla. N\xc3\xa4iden kahden radioaseman ulkopuolella radiotoiminnasta vastaavat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa paikalliset amat\xc3\xb6\xc3\xb6rit. Cook Islands Television eli CITV tekee l\xc3\xa4hetyksi\xc3\xa4 vain Rarotongalla. Se l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 muun muassa ABC Asia Pacificin uutisohjelmia. Monilla saarten asukkailla on lautasantenneja, joilla he voivat seurata ulkomaalaisia l\xc3\xa4hetyksi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKieli\n_START_PARAGRAPH_\nCookinsaarten virallinen kieli on englanti. Saarilla puhutaan kuitenkin laajasti my\xc3\xb6s Cookinsaarten maoria eli rarotongaa. Yhteens\xc3\xa4 rarotongalla on arviolta 42\xc2\xa0700 puhujaa. Murre-erot eri saarten asukkaiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 saattavat olla suuriakin. Ethnologuen arvion mukaan Cooksaarilla puhutaan yhteens\xc3\xa4 viitt\xc3\xa4 eri kielt\xc3\xa4. Rarotongan ohella saarilla puhutaan penrhyni\xc3\xa4, pukapukaa ja rakahanga-manihikia. Penrhyni\xc3\xa4 puhutaan vain Penrhynin saarella ja se on h\xc3\xa4vi\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Pukapukalla on noin 2\xc2\xa0300 puhujaa, mutta suurin osa heist\xc3\xa4 asuu ulkomailla. Rakahanga-manihikia puhutaan kahdella samannimisell\xc3\xa4 saarella ja sill\xc3\xa4 on noin 2\xc2\xa0500 puhujaa, joista suurin osa asuu Uudessa-Seelannissa. Palmerstonin saarella puhutaan englantia."