b'\n_START_ARTICLE_\nSuruvaippa\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSuruvaippa on suhteellisen kookas ja vaivatta tunnistettava perhonen. Yl\xc3\xa4puolelta siivet ovat tumman sametinruskeat tai l\xc3\xa4hes mustat ja siipien ulkoreunoja kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 nuorilla yksil\xc3\xb6ill\xc3\xa4 kermankeltainen, vanhemmilla yksil\xc3\xb6ill\xc3\xa4 valkoiseksi haalistunut nauha. Etusiiven etureunassa on lis\xc3\xa4ksi kaksi kermanvaaleaa l\xc3\xa4isk\xc3\xa4\xc3\xa4. Siipien yl\xc3\xa4pinnalla on my\xc3\xb6s sininen pisterivi. Alapuolelta perhonen on siipien vaaleaa ulkoreunusta lukuun ottamatta tasaisen tumma, l\xc3\xa4hes musta. Siipiv\xc3\xa4li on noin 61\xe2\x80\x9376 mm._NEWLINE_Yksil\xc3\xb6kohtaista vaihtelua ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6ss\xc3\xa4 suruvaipalla ei k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ole. Poikkeavista v\xc3\xa4rimuodoista luonnosta on tavattu silti ainakin f. hygiaea, jonka siipien vaalea reunus on leventynyt ja sulautuu ilman ter\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 rajaa siiven tummaan osaan.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nSuruvaippa esiintyy laajasti Euraasiassa ja Pohjois-Amerikassa. Se ei selv\xc3\xa4stik\xc3\xa4\xc3\xa4n kest\xc3\xa4 Pohjois-Atlantin talvia, mink\xc3\xa4 vuoksi lajia tavataan esimerkiksi Britteinsaarilla, Tanskassa ja Norjan rannikolla vain satunnaisesti. Euraasiassa levinneisyys ulottuu Etel\xc3\xa4- ja Keski-Euroopan rannikoilta Himalajalle, Kamtsatkalle ja Japaniin. Pohjois-Amerikassa suruvaippa el\xc3\xa4\xc3\xa4 Alaskasta Labradorin niemimaalle ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Venezuelaan. Suomessa se on jokseenkin yleinen maan etel\xc3\xa4- ja keskiosissa. Siit\xc3\xa4 pohjoiseen laji harvinaistuu, mutta sit\xc3\xa4 tavataan aivan pohjoisinta Lappia my\xc3\xb6ten. _NEWLINE_ Satunnaisena vaeltajana suruvaippa voi eksy\xc3\xa4 my\xc3\xb6s F\xc3\xa4rsaarille ja Islantiin._NEWLINE_Suruvaippa talvehtii aikuisena. Talvehtineet perhoset aloittavat Suomessa lentonsa kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, ensimm\xc3\xa4isten p\xc3\xa4iv\xc3\xa4perhosten joukossa jo maaliskuussa ja huonokuntoisia yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4 tavataan viel\xc3\xa4 jopa kes\xc3\xa4kuussa. Talvehtineiden perhosten j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isist\xc3\xa4 koostuva sukupolvi lent\xc3\xa4\xc3\xa4 puolestaan hein\xc3\xa4kuun lopulta jopa lokakuulle, kunnes ne hakeutuvat talvehtimaan suojaisiin paikkoihin.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nSuruvaippa el\xc3\xa4\xc3\xa4 kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6iss\xc3\xa4, pihapiireiss\xc3\xa4, puutarhoissa sek\xc3\xa4 luonnonymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6iss\xc3\xa4 kuten metsien reunoilla ja avoimissa metsiss\xc3\xa4. Elinpaikalla kasvaa usein toukkien ravinnoksi sopivia puita ja pensaita aurinkoisilla mutta tuulelta suojaisissa paikoissa. Perhoset eiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4y kovin usein kukilla, mutta imev\xc3\xa4t mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n nestett\xc3\xa4 puiden mahlavuodoista tai k\xc3\xa4yneist\xc3\xa4 hedelmist\xc3\xa4. Parittelu tapahtuu varhain kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, yleens\xc3\xa4 maanpinnalla ja pariskunta luottaa paljolti siipiens\xc3\xa4 alapintojen suojav\xc3\xa4rin tarjoamaan suojaan._NEWLINE_Lajilla esiintyy huomattavia kannanvaihteluita. Esimerkiksi 1960-luvulla perhonen oli Ruotsista miltei h\xc3\xa4vinnyt._NEWLINE_Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen sukupolven naaraat munivat munat, jotka kes\xc3\xa4n aikana kehittyv\xc3\xa4t toukiksi, koteloituvat ja kuoriutuvat syksyll\xc3\xa4 seuraavan sukupolven aikuisina. Naaras munii jopa 250 munaa ryhmiksi ravintokasvien oksille, yleens\xc3\xa4 v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n puolentoista metrin korkeuteen maanpinnasta. Munat kuoriutuvat noin kolmen viikon kuluttua ja toukat el\xc3\xa4v\xc3\xa4t viimeist\xc3\xa4 toukkavaihetta lukuun ottamatta ryhmiss\xc3\xa4. Toukkakehitys kest\xc3\xa4\xc3\xa4 kuudesta seitsem\xc3\xa4\xc3\xa4n viikkoa. Koteloituminen tapahtuu matalaan kasvillisuuteen, oksille tai kiville l\xc3\xa4helle maanpintaa ja kotelovaihe kest\xc3\xa4\xc3\xa4 kahdesta kolmeen viikkoa._NEWLINE_Aikuinen yksil\xc3\xb6 talvehtii, usein vajoissa, autotalleissa tai muissa ulkorakennuksissa. Luonnossa my\xc3\xb6s ontoissa puunrungoissa.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nSuruvaipan toukat ovat oligofageja ja sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t esimerkiksi haapaa ja pajuja. Aikuinen yksil\xc3\xb6 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ravinnokseen kukkien mett\xc3\xa4, esimerkiksi pietaryrtin ja ohdakkeiden kukat vet\xc3\xa4v\xc3\xa4t niit\xc3\xa4 puoleensa.'