b'\n_START_ARTICLE_\nDanielin kirja\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nDanielin kirja kasvoi vaiheittain, aluksi oli vain erillisi\xc3\xa4, aramealaisia tarinoita Persian ja helleenien valtakausilta. Mahdollisesti 200-luvulla eaa. n\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarinat ker\xc3\xa4ttiin ja yksi tai useampi kirjoittaja kasasi ne yhdeksi kokonaisuudeksi. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 muotoutuivat arameankieliset luvut 2\xe2\x80\x937, joihin 100-luvulla eaa. lis\xc3\xa4ttiin n\xc3\xa4kyj\xc3\xa4 (luvut 8\xe2\x80\x9312), ja kirjan esittely, ensimm\xc3\xa4inen luku. Danielin kirja kuuluu kristikunnan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Vanhan testamentin kaanoniin. Septuagintassa ja kristittyjen Vanhassa testamentissa Danielin kirja on sijoitettu profeettakirjojen joukkoon. Juutalaisessa Raamatussa eli Tanakissa kirja ei kuitenkaan kuulu profeettojen osioon Nevi\'imiin, vaan viimeiseen osioon nimelt\xc3\xa4 Ketuvim tai Hagiorapha (\xe2\x80\x9dKirjoitukset\xe2\x80\x9d), johtuen siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 profeettakirjojen kokoonpano oli jo muotoutunut ennen kuin Danielin kirja saavutti riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n merkitt\xc3\xa4vyyden p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4kseen heprealaiseen Raamattuun.\n_START_SECTION_\nAjoitus\n_START_PARAGRAPH_\nKirjan syntyvaiheista esiintyy useita teorioita. Perinteisesti kirjan on katsittu syntyneen pakkosiirtolaisuuden aikaan Babyloniassa noin 500-luvulla eaa. Tieteellinen raamatuntutkimus esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 syntyajaksi noin 160-lukua eaa. Danielin kirja ei sis\xc3\xa4lly 200-luvun kaanoniin. Lis\xc3\xa4ksi ennustusten muotoon puetut historiatiedot kuten viittaukset seleukki-kuningas Antiokhos IV Epifaneen (175\xe2\x80\x93164 eaa.) valtakauteen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t olevan p\xc3\xa4tevi\xc3\xa4 noin vuoteen 167 eaa asti mutta kirjoittaja ei tunne vuoden 164 eaa tapahtumia kuten Antiokhoksen kuolemaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4telm\xc3\xa4n teki jo kolmannella vuosisadalla filosofi Porfyrios. Katso my\xc3\xb6s: Eenokin kirja. Danielin kirjan ajoitus perustetaan my\xc3\xb6s tekstiss\xc3\xa4 oleviin elementteihin. Esimerkiksi kuningas Nebukadnessarin nimest\xc3\xa4, joka Jeremian ja Hesekielin kirjoissa on muodossa "Nebuchadrezzar", esiintyy Danielin kirjassa muoto "Nebuchadnezzar", joka on my\xc3\xb6hempi muoto kuin edellinen. Lis\xc3\xa4ksi musiikki-instrumenteilla on kirjassa kreikkalaiset nimet, ei heprealaisia, kuten voisi olettaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 antaa olettaa kirjoittamisen tapahtuneen hellenistisen\xc3\xa4 aikana.\n_START_SECTION_\nDanielin kirjan p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6st\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nQumranissa uskottiin kirjan p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6n Danielin olleen profeetta (4Q174 [4QFlorilegium]), mit\xc3\xa4 tukevat my\xc3\xb6s historioitsija Josephus (Juutalaisten muinaisajat 10.11.7 \xc2\xa7266), ja Liber antiquitatum biblicarum (L.A.B., "Profeettojen el\xc3\xa4m\xc3\xa4t" 4.6, 8)._NEWLINE_Danielin kirjan kertomuksissa p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6 Daniel esiintyy unien ja n\xc3\xa4kyjen tulkitsijana, mutta ei profeettana.'