b'\n_START_ARTICLE_\nEero Sipil\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nEero Aukusti Sipil\xc3\xa4 (27. hein\xc3\xa4kuuta 1918 Hailuoto \xe2\x80\x93 18. toukokuuta 1972 Kajaani) oli suomalainen taidemusiikin s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4, musiikkipedagogi, urkutaiteilija ja kuoronjohtaja.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja ura\n_START_PARAGRAPH_\nEero Sipil\xc3\xa4n vanhemmat toimivat opettajina ensin Hailuodossa ja sen j\xc3\xa4lkeen Sieviss\xc3\xa4. Valmistuttuaan ylioppilaaksi Kokkolan Suomalaisesta Yhteislyseosta 1936 Sipil\xc3\xa4 kirjoittautui Helsingin konservatorioon (Sibelius-Akatemiaan), Helsingin yliopistoon (p\xc3\xa4\xc3\xa4aineenaan musiikkitiede) sek\xc3\xa4 Helsingin kirkkomusiikkiopistoon. Talvisota, jatkosota ja Lapin sota keskeyttiv\xc3\xa4t opinnot vuosien ajaksi useaan otteeseen. Filosofian kandidaatin tutkinnon Sipil\xc3\xa4 suoritti 1941 (pro gradun aiheena Rudolf Lagi), Helsingin kirkkomusiikkiopiston p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6tutkinnon 1943 ja Sibelius-Akatemian urkudiplomin 1945. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n suoritti opettajan teht\xc3\xa4viin vaaditut tutkinnot ja harjoittelut._NEWLINE_S\xc3\xa4vellysty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tukevia opintoja Sipil\xc3\xa4 suoritti Leevi Madetojan ja Sulho Rannan johdolla. Sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 h\xc3\xa4n sai s\xc3\xa4velt\xc3\xa4misess\xc3\xa4 yksityisopetusta my\xc3\xb6s Aarre Merikannolta._NEWLINE_Sipil\xc3\xa4 toimi Kajaanin seminaarin laulun, musiikkiopin ja soiton lehtorina 1945\xe2\x80\x9369 sairausel\xc3\xa4kkeelle j\xc3\xa4\xc3\xa4miseens\xc3\xa4 asti. Esiintyminen urkutaiteilijana j\xc3\xa4i satunnaisia konsertteja lukuun ottamatta pian opetusty\xc3\xb6n varjoon. H\xc3\xa4nen seminaarissa johtamansa Kalevalakuoro sai laajalti kiitosta erityisesti uudenlaisen, eurooppalaisen laulutapansa ja vanhaa ja uusinta musiikkia sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4n ohjelmistonsa vuoksi._NEWLINE_Sipil\xc3\xa4n asiantuntemusta k\xc3\xa4ytettiin laajalti hyv\xc3\xa4ksi sek\xc3\xa4 musiikkipedagogisissa yhteyksiss\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 urkujen rakentamisessa. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s toimitti kaksi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 kuorokokoelmaa: Mieskuorolauluja 1400-luvulta nykyp\xc3\xa4iviin (1965) sek\xc3\xa4 Kuorokirja \xe2\x80\x93 sekakuorolauluja seitsem\xc3\xa4lt\xc3\xa4 vuosisadalta (1963, yhdess\xc3\xa4 Jorma Pukkilan kanssa)._NEWLINE_Sipil\xc3\xa4n suppeahkossa s\xc3\xa4vellystuotannossa keskeisess\xc3\xa4 asemassa ovat kuoromusiikki, urkuteokset sek\xc3\xa4 kamarimusiikkis\xc3\xa4vellykset. Varhaisimmat, 1940-luvulla valmistuneet yksinlaulut ovat tyylilt\xc3\xa4\xc3\xa4n viel\xc3\xa4 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Yrj\xc3\xb6 Kilpisen tuotantoa. Sipil\xc3\xa4n rakkaus vanhaa musiikkia, erityisesti gregorianiikkaa ja keskiajan musiikkia, kohtaan alkaa n\xc3\xa4ky\xc3\xa4 1950-luvulla valmistuneissa teoksissa. Jousitrio (1952) perustuu gregoriaanisen sielumessun Lux aeterna -teemaan, ja urkupartita Nun komm\xe2\x80\x99 der Heiden Heiland k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 monia keskiajan musiikin tekniikoita, muun muassa Dufay-tyylist\xc3\xa4 harmoniikkaa. Partita puhallinkvintetille on muodoltaan barokin tanssisarja uusklassisella harmonialla ryyditettyn\xc3\xa4. Sovituksissaankin \xe2\x80\x93 esimerkiksi kolmi\xc3\xa4\xc3\xa4niselle sekakuorolle \xe2\x80\x93 Sipil\xc3\xa4 v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 sovinnaista \xc3\xa4\xc3\xa4nenkuljetusta ja soinnutusta._NEWLINE_Eero Sipil\xc3\xa4n modernistisena l\xc3\xa4pimurtoteoksena voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 motettia Super flumina Babylonis (1963), jonka kantaesitti Harald Anders\xc3\xa9nin johtama kamarikuoro Cantemus. Anders\xc3\xa9nin ty\xc3\xb6 suomalaisen kuorolaulun tason kohottajana tarjosi hedelm\xc3\xa4llisen maaper\xc3\xa4n Sipil\xc3\xa4n s\xc3\xa4vellysty\xc3\xb6lle. Anders\xc3\xa9nin johtamat Radion Kamarikuoro ja Klemetti-Opiston Kamarikuoro kantaesittiv\xc3\xa4t seuraavina vuosina kaikki Sipil\xc3\xa4n a cappella -kuoroteokset Miserere (1965), Fot mot jord (1969, teksti Elmer Diktonius) sek\xc3\xa4 Himmel och jord skola f\xc3\xb6rg\xc3\xa5s (1969?)._NEWLINE_Sipil\xc3\xa4n vokaalimusiikkituotannon kulmakivi\xc3\xa4 ovat my\xc3\xb6s Wilhelm Buschin teksteihin s\xc3\xa4velletty laulusarja Schein und Sein (Ulkokuori ja todellisuus, 1966) sek\xc3\xa4 Kirsi Kunnaksen runoihin s\xc3\xa4velletty laulusarja Tiiti\xc3\xa4isen satupuusta (1971), jonka ensimm\xc3\xa4inen versio oli lapsikuorolle s\xc3\xa4velletty Viisi laulua koulukuorolle. Se lienee Sipil\xc3\xa4n tunnetuin ja esitetyin teos._NEWLINE_Eero Sipil\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4teoksena voitaneen pit\xc3\xa4\xc3\xa4 solisteille, kuorolle ja orkesterille s\xc3\xa4velletty\xc3\xa4 teosta Te Deum laudamus (1967\xe2\x80\x9369), joka pitk\xc3\xa4n odotuksen j\xc3\xa4lkeen sai kantaesityksens\xc3\xa4 Okko Kamun johtamassa Radion sinfoniaorkesterin konsertissa Helsingin Kallion kirkossa 9. toukokuuta 1972. S\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 kantaesityksess\xc3\xa4, joka lehdist\xc3\xb6lakon vuoksi j\xc3\xa4i vaille laajempaa huomiota. Sipil\xc3\xa4 kuoli kotonaan Kajaanissa vain yhdeks\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 teoksensa kantaesityksen j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Viimeisin\xc3\xa4 vuosinaan ennen kuolemaansa Sipil\xc3\xa4 oli suuntaamassa mielenkiintoaan yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n instrumentaalimusiikkiin. Varhaiseen jousitrioon perustuva jousikvartetto Lux aeterna (1972) j\xc3\xa4i h\xc3\xa4nen viimeiseksi valmistuneeksi teoksekseen. Yhdess\xc3\xa4 viimeisist\xc3\xa4 kirjeist\xc3\xa4\xc3\xa4n Sipil\xc3\xa4 sanoo pit\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4teoksenaan. Urkuteokseen f\xc3\xbcr Orgel perustuva S\xc3\xa4vellys orkesterille (1971) sai kantaesityksens\xc3\xa4 s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4n kuoleman j\xc3\xa4lkeen Radion sinfoniaorkesterin Kajaanissa pit\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 konsertissa. Alkuper\xc3\xa4inen urkuteos sai kantaesityksens\xc3\xa4 s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4n satavuotismuistokonsertissa 28.10.2018. H\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6p\xc3\xb6yd\xc3\xa4lleen j\xc3\xa4i keskener\xc3\xa4isen\xc3\xa4 teoksena Sarja suurelle orkesterille.'