b'\n_START_ARTICLE_\nLundin taistelu\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsi oli yksi kolmikymmenvuotisen sodan suurista voittajista ja sai Westfalenin rauhansopimuksessa 1648 uusia alueita Saksasta (Etu-Pommeri, Wismar ja Neuenkirchen, Bremen-Verden, Wildeshausen ja muutamia pienempi\xc3\xa4 alueita). Roskilden (1658) ja K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminan (1660) rauhansopimuksissa. Kuningas Kaarle X Kustaan \xc3\xa4killisen kuoleman j\xc3\xa4lkeen Ruotsi lopulta sai my\xc3\xb6s Sk\xc3\xa5nen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin Tanskalta. Samalla my\xc3\xb6s Blekinge, Halland ja Bohusl\xc3\xa4n yhdistettiin Ruotsiin. Uusi kuningas Kaarle XI peri kruunun is\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n Kaarle X Kustaalta vain viiden vuoden ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vuonna 1660._NEWLINE_Ruotsi solmi Ranskan kanssa liiton, jossa se lupautui vastineeksi suuresta vuosittaisesta Ranskan talousavusta sijoittamaan suuren, 10\xc2\xa0000 miehen kentt\xc3\xa4armeijan It\xc3\xa4meren etel\xc3\xa4puolisille alueilleen. Sit\xc3\xa4 oli tarkoitus k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 mahdollisessa Keski-Euroopan sodassa. Vuonna 1675 Ruotsi oli t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt lupauksensa. Armeija oli kuitenkin paljon pienempi, heikompi ja huonommin varustettu kuin oli luvattu.\n_START_SECTION_\nSodan syttyminen\n_START_PARAGRAPH_\nTanskan kuningas Kristian V n\xc3\xa4ki silloin mahdollisuutensa Ruotsille menetettyjen alueiden takaisinvaltaamiseksi. Vuonna 1675 Tanska ja Brandenburgin herttuakunta ottivat haltuunsa Ruotsin omistuksia Pommerissa. Vuoden 1676 kes\xc3\xa4kuussa Tanskan joukot tekiv\xc3\xa4t harhautushy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen Norjasta Bohusl\xc3\xa4niin. Kristian itse johti p\xc3\xa4\xc3\xa4armeijansa 29. kes\xc3\xa4kuuta l\xc3\xa4helle Helsingborgia ja otti nopeasti haltuunsa suurimman osan Sk\xc3\xa5nea. Vain raskaasti linnoitettu Malm\xc3\xb6n kaupunki pystyi vastustamaan Tanskan joukkoja. Monet asukkaista, erityisesti Pohjois-Sk\xc3\xa5nen mets\xc3\xa4seudun k\xc3\xb6yh\xc3\xa4t talonpojat, liittyiv\xc3\xa4t Tanskan joukkoihin ja ahdistelivat alueella olevia Ruotsin joukkoja._NEWLINE_Loshultin v\xc3\xa4ijytyksess\xc3\xa4 Sk\xc3\xa5nen ja Sm\xc3\xa5landin l\xc3\xa4\xc3\xa4nien rajojen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ry\xc3\xb6stettiin ja tuhottiin hein\xc3\xa4kuun 24. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 arviolta 250 vaunua k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4nyt ruotsalainen kuormasto. Siin\xc3\xa4 menetettiin 50\xc2\xa0000 hopeakolikon sotasaalis, kuninkaan henkil\xc3\xb6kohtainen teltta ja h\xc3\xa4nen taloushopeansa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapahtuma oli alku v\xc3\xa4litt\xc3\xb6mille sotatoimille, muttei niin korvaamaton vahinko kuin vihollisen sotapropagandassa v\xc3\xa4itettiin: menetysten kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi kirjattiin vain kolmen viikon avustukset Ranskasta._NEWLINE_Tanskan harhauttamisjoukot jatkoivat tunkeutumistaan Norjasta Ruotsin l\xc3\xa4nsiosiin. Vain 21-vuotias kuningas Kaarle XI otti henkil\xc3\xb6kohtaisesti komentoonsa uudelleen kootun p\xc3\xa4\xc3\xa4armeijansa ja marssitti sen etel\xc3\xa4\xc3\xa4n Ruotsin syd\xc3\xa4nmailta pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Tanskan armeijan. Tanskan kuningas sijoitti armeijansa pitkin Sk\xc3\xa5nea voidakseen ruokkia armeijansa ja pysty\xc3\xa4kseen pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n hallussaan valloittamansa alueet, ja tuhoamaan Kaarlen armeijan huoltomahdollisuudet. Tanskalaiset yrittiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s erist\xc3\xa4\xc3\xa4 Malm\xc3\xb6n kaupungin. Kristian hallitsi my\xc3\xb6s Helsing\xc3\xb8rin kaupungin linnoitusta, Kristianstadia ja Landskronaa yhdess\xc3\xa4 Lundin ja Ystadin kaupunkien kanssa. Ruotsin tilanne oli jo huono._NEWLINE_Kaarle XI p\xc3\xa4\xc3\xa4tti pit\xc3\xa4\xc3\xa4 armeijansa Sk\xc3\xa5nessa siit\xc3\xa4 huolimatta, ett\xc3\xa4 yhteydet muuhun Ruotsiin olivat huonot. Tarkoituksena oli pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Tanskan armeijan kiireisen\xc3\xa4 niin, ettei se onnistuisi piiritt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja n\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Malm\xc3\xb6n kaupunkia n\xc3\xa4lk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vuoden 1676 syksy oli kova. Pellot tulvivat valtavien vesisateiden takia ja ennest\xc3\xa4\xc3\xa4nkin huonot tiet muuttuivat mutaisiksi. Kristian p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 20. marraskuuta siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 armeijansa hyvin valituille talvimajoituspaikoille Lundin it\xc3\xa4iselle alueelle. Kaarle ei l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt vastaavaa leiripaikkaa, mutta h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti antaa armeijansa majoittua noin kymmenen kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Lundista luoteeseen, K\xc3\xa4vlingejoen toiselle puolelle. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 molempien joukkojen siirtymist\xc3\xa4 on kuvattu kilpajuoksuksi Lundiin._NEWLINE_My\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n marraskuun viimeisen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n y\xc3\xb6n\xc3\xa4 1676 ilma yht\xc3\xa4kki\xc3\xa4 muuttui kylm\xc3\xa4ksi. Pienet joet j\xc3\xa4\xc3\xa4tyiv\xc3\xa4t heti, ja Kaarle p\xc3\xa4\xc3\xa4tti ryhty\xc3\xa4 ratkaisutaisteluun. Taistelu on Pohjolan sodista ensimm\xc3\xa4inen, jossa molemmat armeijat k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t univormuja.\n_START_SECTION_\nJoukot\n_START_PARAGRAPH_\nTanskan armeijan kokoonpano oli noin 6\xc2\xa0300 jalkamiest\xc3\xa4, 6\xc2\xa0000 ratsukkoa ja 56 raskasta kentt\xc3\xa4tykki\xc3\xa4. Miehi\xc3\xa4 ja tarvikkeita sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kuormastossa oli yhteens\xc3\xa4 noin 15\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4. Ruotsalaisten armeija oli huomattavasti pienempi. Jalkav\xc3\xa4ke\xc3\xa4 sill\xc3\xa4 oli vain noin 2\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4, ratsuv\xc3\xa4ke\xc3\xa4 arviolta 6\xc2\xa0000 ja vain kahdeksan raskasta tykki\xc3\xa4. Koko kentt\xc3\xa4armeijassa oli alle 9\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4. Tanskalla oli hyv\xc3\xa4t mahdollisuudet voittoon. Suuremman armeijan ansiosta Kaarle p\xc3\xa4\xc3\xa4tti hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4, ja luotti nopean liikkeen ja yll\xc3\xa4tyksen suomaan etuly\xc3\xb6ntiasemaan.\n_START_SECTION_\nTaistelun kulku 4. joulukuuta 1676\n_START_PARAGRAPH_\nKello 02.30 Ruotsalaiset l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t marssimaan kohti Lundia. He ylittiv\xc3\xa4t K\xc3\xa4vlingejoen klo 4.30 menness\xc3\xa4._NEWLINE_Kello 05.30_NEWLINE_Armeija oli ankkuroinut sivustansa jokeen, vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 Kristianin teltta-alueeseen n\xc3\xa4hden, ja aloitti marssin lounaaseen Lundia kohti. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvalmius oli klo 7 ja samaan aikaan Tanskan armeijassa annettiin h\xc3\xa4lytys. Yll\xc3\xa4tys oli t\xc3\xa4ydellinen. J\xc3\xa4lkik\xc3\xa4teen tanskalaisten tekem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tutkimuksessa todettiin, ett\xc3\xa4 useimmat tanskalaiset sotilaat olivat juovuksissa, eik\xc3\xa4 tanskalaisten vartiota oltu j\xc3\xa4rjestetty kunnolla sin\xc3\xa4 y\xc3\xb6n\xc3\xa4._NEWLINE_Kello 8.30 Ruotsin armeijan p\xc3\xa4\xc3\xa4joukko oli saavuttanut Lundin pohjoisen portin, mutta vasta nyt varsinainen taistelu kaupungista alkoi._NEWLINE_Kello 9.00 Ruotsin armeija otti haltuunsa Lundin pohjoispuolen korkeimman kukkulan. Kaarle itse osallistui henkil\xc3\xb6kohtaisesti taisteluun, johtaen toista hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yssiipe\xc3\xa4. Aamun taistelun aikana h\xc3\xa4nen hevosensa Thotten ammuttiin h\xc3\xa4nen altaan, ja h\xc3\xa4nen oli vaihdettava varahevoseensa, loistavaan siitosoriin Brillantiin, jonka h\xc3\xa4n oli saanut kruunajaislahjakseen Ranskan kuninkaalta Ludvig XIV:lt\xc3\xa4 vuonna 1673. Ruotsin historiassa Brillant tunnetaan paremmin lempinimell\xc3\xa4\xc3\xa4n Brandklipparen. My\xc3\xb6hemmin hevonen periytyi h\xc3\xa4nen pojalleen Kaarle XII:lle, joka k\xc3\xa4ytti sit\xc3\xa4, ratsun Lundissa 1716 tapahtuneeseen kuolemaan, saakka. Brillant oli kuollessaan siis v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 43-vuotias._NEWLINE_Taistelusta tuli todella intensiivinen, kun tanskalaiset olivat toipuneet alkuj\xc3\xa4rkytyksest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Muutaman tunnin taistelun j\xc3\xa4lkeen kuitenkin suuri osa Tanskan armeijasta per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi luoteeseen yli K\xc3\xa4vlingejoen kohti Landskronaa. J\xc3\xa4\xc3\xa4 murtui joukkojen alta, ja lukuisat Tanskan armeijan sotilaat ja ratsut hukkuivat jokeen. Kuningas Kristian ja prinssi J\xc3\xb6rgen l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t Landskronasta jo keskip\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4armeijan kanssa, ja he j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4lkeenj\xc3\xa4\xc3\xa4vien joukkojen komennon toisille kenraaleille. On arveltu, ett\xc3\xa4 he luultavasti arvelivat taistelun h\xc3\xa4vityksi jo tuohon aikaan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4st\xc3\xa4._NEWLINE_kello 11.30 Ruotsalaisten joukot valtasivat tanskalaisten leirin. Puolilta p\xc3\xa4ivin ruotsalaiset ep\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t, jatkaako yh\xc3\xa4 taistelua, vai ajaa takaa jo pakenemassa olevia tanskalaisia. Ruotsalainen jalkav\xc3\xa4ki oli lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n pienempi. Sill\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s huono taktinen asema ja sen selustan takana olivat Lundin kaupunginmuurit. Kaarle, jonka siiven Tanskan p\xc3\xa4\xc3\xa4armeija oli ty\xc3\xb6nt\xc3\xa4nyt yli K\xc3\xa4vlingejoen, oli yh\xc3\xa4 hyvin huolissaan jalkav\xc3\xa4est\xc3\xa4\xc3\xa4n Lundin ulkopuolella._NEWLINE_Kello 14 Kaarle p\xc3\xa4\xc3\xa4tti palata jalkav\xc3\xa4kens\xc3\xa4 avuksi yhdess\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 olevan ratsuv\xc3\xa4kens\xc3\xa4 kanssa, joka k\xc3\xa4sitti yhdeks\xc3\xa4n eskadeeria. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa taistelu oli melko sekavaa. Kaarle ratsasti suoraan kohti paikkaa, jossa h\xc3\xa4n ajatteli Ruotsin joukkojen sijaitsevan, mutta pian h\xc3\xa4n huomasi olevansa melkein yksin, h\xc3\xa4n alkoi rohkeasti ratsastaa suoraan Tanskan joukkojen linjojen l\xc3\xa4pi. H\xc3\xa4n onnistui p\xc3\xa4\xc3\xa4sem\xc3\xa4\xc3\xa4n turvallisesti l\xc3\xa4pi ja onnistui liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n armeijaansa._NEWLINE_kello 15 ja 17 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Ne tanskalaiset, jotka eiv\xc3\xa4t olleet p\xc3\xa4\xc3\xa4sseet pakoon, oli saarrettu ruotsalaisten pihtiliikkeell\xc3\xa4. Toivottomaan asemaan joutuneet tanskalaiset tuhottiin seuranneessa veril\xc3\xb6ylyss\xc3\xa4. Taistelun j\xc3\xa4lkeisen\xc3\xa4 y\xc3\xb6n\xc3\xa4 noin 4\xc2\xa0000 j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 olevaa ruotsalaista sotilasta leiriytyiv\xc3\xa4t ja meniv\xc3\xa4t nukkumaan tanskalaisten majoituspaikkaan, jossa viel\xc3\xa4 edellisen\xc3\xa4 y\xc3\xb6n\xc3\xa4 oli majoittunut liki nelj\xc3\xa4 kertaa heit\xc3\xa4 suurempi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 tanskalaisia sotilaita. Tanskalaiset tuhosivat per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyess\xc3\xa4\xc3\xa4n suuren osan Lundin kaupungista._NEWLINE_P\xc3\xa4iv\xc3\xa4n taistelun kuluessa ruotsalaiset ottivat liki 2\xc2\xa0000 tanskalaista vankia, kun taas tanskalaiset puolestaan noin 50 ruotsalaista. Suurin osa vangeista p\xc3\xa4\xc3\xa4si vapaaksi seuraavana vuonna.\n_START_SECTION_\nTaistelun uhrit\n_START_PARAGRAPH_\nTaistelun loputtua oli jo pime\xc3\xa4\xc3\xa4, ja useat haavoittuneet paleltuivat kuoliaaksi seuraavan y\xc3\xb6n aikana. Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 laskettiin kaatuneiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 hyvin tarkasti. Ruotsalaisten virallisen raportin mukaan kaatuneita l\xc3\xb6ydettiin taistelukent\xc3\xa4lt\xc3\xa4 8\xc2\xa0993. Heist\xc3\xa4 noin 6\xc2\xa0000 oli tanskalaista (mukaan lukien muutama Hollannin merijalkav\xc3\xa4keen kuulunut). Kuolleista 3\xc2\xa0000 oli ruotsalaista. Uhrien suhteellinen lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vahvuuksiin n\xc3\xa4hden merkitsee, ett\xc3\xa4 Lundin taistelu oli Euroopan siihenastisen historian verisin taistelu. Joukoista enemm\xc3\xa4n kuin 40\xc2\xa0% (Tanskan joukkojen tappiot jopa l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4s 50\xc2\xa0%), tapettiin taistelukent\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Tuon ajan armeijat useinkin menettiv\xc3\xa4t kaatuneina vain 10\xc2\xa0% joukoistaan suoraan taistelukent\xc3\xa4lle ratkaisevissakin taisteluissa. Luvut ylitettiin vasta ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana, erityisesti l\xc3\xa4nsirintamalla Belgiassa ja Ranskassa. Hollantilaisten merisotilaiden kohtalona oli j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 saarroksiin keskelle taistelukentt\xc3\xa4\xc3\xa4. Heid\xc3\xa4n kolme matruusipataljoonaansa eiv\xc3\xa4t olleet maasotaan varustautuneita, ja ruotsalaiset surmasivat helposti heist\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes kaikki, noin 1\xc2\xa0300 miest\xc3\xa4._NEWLINE_Ruotsalaiset menettiv\xc3\xa4t taistelussa surmattuina vain noin 35\xc2\xa0% siit\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 Poltavan taistelussa vuonna 1709 menetettiin. Olot olivat ankarat: talven aikana 1676\xe2\x80\x931677 ruumiita ei useinkaan kyetty hautaamaan ennen kuin kuukausia my\xc3\xb6hemmin. Ei tiedet\xc3\xa4, mihin kaikki ruumiit on haudattu. Massahautojen sijaintia ei ole aikanaan paikallistettu. Yhden joukkohaudan sijainti l\xc3\xb6ydettiin sattumalta 1995 Norra N\xc3\xb6bbel\xc3\xb6vin uuden kirkon sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynnin rakentamisen yhteydess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLopputulos\n_START_PARAGRAPH_\nTaistelu murskasi Tanskan haaveet Sk\xc3\xa5nen palauttamisesta Tanskalle, vaikka ajatuksella oli my\xc3\xb6s paikallisen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n tuki. Fontainebleaun rauhassa 23. elokuuta 1679 Tanska my\xc3\xb6ntyi siihen, ett\xc3\xa4 se menett\xc3\xa4\xc3\xa4 kaikki maa-alueensa Juutinrauman pohjoispuolella.'