b'\n_START_ARTICLE_\nSuonenjoki\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nSuonenjoki sijaitsee valtatie 9:n varrella 50\xc2\xa0km lounaaseen Kuopiosta ja 100\xc2\xa0km koilliseen Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4st\xc3\xa4. Suonenjoen naapurikunnat ovat Kuopio, Lepp\xc3\xa4virta, Pieks\xc3\xa4m\xc3\xa4ki ja Rautalampi sek\xc3\xa4 Tervo. Kaupungin halki virtaa Suonenjoki Suontee-j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 Iisveteen. Keskustan tuntumassa sijaitsee luonnonkaunis Lintharju. Keskustaajama koostuu akselista Iisvesi\xe2\x80\x93K\xc3\xa4pyl\xc3\xa4\xe2\x80\x93Suonenjoki._NEWLINE_Suonenjoen ohitse kulkeva valtatie 9 tarjoaa hyv\xc3\xa4t tieyhteydet Kuopioon ja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kaupungista on lis\xc3\xa4ksi hyv\xc3\xa4t rautatieyhteydet ja kulkee kaupungin l\xc3\xa4vitse p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in. Tammikuussa 2006 VR aloitti Pendolino-yhteydet Helsinkiin ja Kuopioon. Suonenjoen matkakeskus sijaitsee linja-autoasemalla ja sielt\xc3\xa4 l\xc3\xa4htee linja-autoja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, Kuopioon, Rautalammille, Karttulaan ja Mikkeliin.\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nHerrala, Hulkkola, Jauhom\xc3\xa4ki, Karkkola, Kukkola, Kutum\xc3\xa4ki, Kutunkyl\xc3\xa4, Kuvansi, K\xc3\xa4rkk\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4, Lempyy, Liedem\xc3\xa4ki, Luukkola, Lyytil\xc3\xa4nm\xc3\xa4ki, Markkala, Nuutila, Piispalanm\xc3\xa4ki, P\xc3\xb6r\xc3\xb6l\xc3\xa4nm\xc3\xa4ki, Rajalanniemi, Rieponlahti, Syd\xc3\xa4nmaa, Toholahti, Tyyrinm\xc3\xa4ki, Vauhkola, Vehvil\xc3\xa4, Viippero, Jalkala, Karsikonm\xc3\xa4ki, Suontee, Suihkola, Kolikkoinm\xc3\xa4ki, Kinnula\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2017 lopussa Suonenjoella oli 7 266 asukasta, joista 5 200 asui taajamissa, 1 982 haja-asutusalueilla ja 84 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eiv\xc3\xa4t olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niist\xc3\xa4 asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Suonenjoen taajama-aste on 72,4\xc2\xa0%. Suonenjoen taajamav\xc3\xa4est\xc3\xb6 kuuluu vain yhteen taajamaan eli Suonenjoen keskustaajamaan, jossa oli vuoden 2017 lopussa 5 200 asukasta. Iisvesi muodosti aiemmin oman taajamansa, mutta se on sittemmin kasvanut yhteen Suonenjoen keskustaajaman kanssa.\n_START_SECTION_\nKeskustaajaman kaupunginosat\n_START_PARAGRAPH_\nHarakkaniemi, Iisvesi, Keskusta, Kirkkolanniemi, Kolmisoppi, Harjakangas, Kopola, K\xc3\xa4pyl\xc3\xa4, Lampientaipale, Mannilanpelto, Metsola, Pappilanpelto, Purola, Tervala, Yhteislaidun, Valkeisenm\xc3\xa4ki\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSuonenjoen alueelta Koskeloveden Saunaniemest\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ytynyt asutukseen viittaavia kampakeraamisia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4, jotka on ajoitettu noin ajalle 2500\xe2\x80\x932000 eaa. Alueella liikkui tuolloin kuitenkin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 pohjoiseen vaeltavia lappilaisia._NEWLINE_Suonenjoen arvellaan toimineen P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan 1323 rajamerkkin\xc3\xa4. Alueelle alkoi 1500- ja 1600-luvuilla muuttaa pikkuhiljaa enemm\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4, ja 1700-luvulla Suonenjoelle perustettiin ensin rukoushuonekunta, sitten kappeliseurakunta. Vuonna 1811 kappeliseurakunta liittyi Rautalammin kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n, mink\xc3\xa4 seurauksena hallinto keskittyi Kuopioon aikaisemman Pieks\xc3\xa4m\xc3\xa4en sijasta. Nykyisell\xc3\xa4 taajama-alueella Suonenjoen ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t sillat rakennettiin jo varhain, Kruununsilta oli olemassa jo 1780 ja joen alkup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsevan Siioninsillan paikalla oli silta 1830-luvulla._NEWLINE_Suonenjoen saadessa kuntaoikeudet vuonna 1865 oli asukasluku noin 4\xc2\xa0000. Samana vuonna valmistui Suonenjoen nykyinen kirkko, joka korvasi ahtaaksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neen 1700-luvun lopulla rakennetun ensimm\xc3\xa4isen kirkon. Suonenjoelle rakennettiin rautatieasema Savon radan valmistumisen yhteydess\xc3\xa4 vuonna 1889. My\xc3\xb6s Iisveden sivuradalle rakennettiin asema samoihin aikoihin. Suonenjoen kirkonkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 tuli taajav\xc3\xa4kinen yhdyskunta vuonna 1915 ja Iisvedest\xc3\xa4 vuonna 1926. Kirkonkyl\xc3\xa4 palautettiin osaksi kuntaa jo vuonna 1937, mutta Iisveden yhdyskunta oli olemassa vuoden 1955 loppuun asti. Sahateollisuus nousi 1900-luvun alkupuolella alueen t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ksi elinkeinoksi. Mansikanviljely yleistyi 1940-luvulta l\xc3\xa4htien, ja Suonenjoki tuli tunnetuksi mansikkakaupunkina. Suonenjoen yhteiskoulu aloitti toimintansa 1930, ja nykyiseen lukiorakennukseen se siirtyi 1950. Rakennukseen rakennettiin tilanpuutteen vuoksi viel\xc3\xa4 lis\xc3\xa4siipi vuonna 1956 ja koulun nimeksi tuli Suonenjoen yhteislyseo._NEWLINE_Suonenjoen aseman etel\xc3\xa4puolella tapahtui junaonnettomuus 12. elokuuta 1998, kun pohjoisesta tullut InterCity-juna ja etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 tullut tavarajuna t\xc3\xb6rm\xc3\xa4siv\xc3\xa4t. Onnettomuudessa loukkaantui liev\xc3\xa4sti 25 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 ja yksi vakavasti.\n_START_SECTION_\nHallinto\n_START_PARAGRAPH_\nSuonenjoen kaupunginjohtaja on Juha Piiroinen._NEWLINE_Kaupunginvaltuustossa on 27 paikkaa, joista kaudella 2017-2021 kuuluu 11 Keskustalle.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2015 kunnassa oli 2452 ty\xc3\xb6paikkaa. Niist\xc3\xa4 8,7% oli alkutuotannossa (maa-, mets\xc3\xa4- ja kalataloudessa), 61% palveluissa ja 28% jalostuksessa. Palvelun osuus oli pienempi kuin koko maassa (75%), ja alkutuotannon osuus suurempi kuin koko maassa (3%)._NEWLINE_Suonenjoen alueen yritykset ovat j\xc3\xa4rjestyneet Suonenjoen Yritt\xc3\xa4jiin, joka on Savon Yritt\xc3\xa4jien paikallisyhdistys. Suonenjoen seudun merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ty\xc3\xb6nantajia ovat kaupungin sek\xc3\xa4 Sis\xc3\xa4-Savon terveyskeskuskuntayhtym\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi muun muassa tienhoitolaitevalmistaja Arctic Machine, liimapuupalkkivalmistaja Finland Laminated Timber, Iisveden Mets\xc3\xa4 Oy:n saha, Osuuskunta Maitomaan meijeri, Pakkasmarja Oy sek\xc3\xa4 Valio Oy:n Suonenjoen hillotehdas (entinen Nordic Jam Oy). Kes\xc3\xa4isin Suonenjoelle saapuu runsaasti mansikanpoimijoita sek\xc3\xa4 Suomesta ett\xc3\xa4 ulkomailta. Suonenjoella sijaitsee my\xc3\xb6s mets\xc3\xa4ntutkimuslaitoksen toimintayksikk\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nSuonenjoella toimii kolme museota (Kuivataipaleen museokanava, Kolikkoinm\xc3\xa4en ty\xc3\xb6l\xc3\xa4iskotimuseo ja Suonenjoen kotiseutumuseo), kirjasto ja taidengalleria. Kirjasto ja taidegalleria, Kellarikalleria, sijaitsevat Suonenjoen kulttuuritoimen kanssa samassa rakennuksessa. Kaupungissa toimii my\xc3\xb6s Sis\xc3\xa4-Savon kansalaisopisto, joka j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 yleissivist\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 aikuisopetusta._NEWLINE_Suonenjoella ja l\xc3\xa4hikunnissa ilmestyy Paikallislehti Sis\xc3\xa4-Savo. Lehti ilmestyi ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1965 nimell\xc3\xa4 Rautalammin\xe2\x80\x93Suonenjoen paikallislehti._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sijaitseva \xc3\x84\xc3\xa4nisenranta on ollut vuodesta 1992 l\xc3\xa4htien Suonenjoen yst\xc3\xa4vyyskunta.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\n1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle \xc3\xa4\xc3\xa4nestettiin omat nimikkoruoat. Suonenjoen perinneruoaksi valittiin rasvapotut, er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen muhennos sianlihasta, perunoista ja sipulista, sek\xc3\xa4 kerroksittainen mansikkatalkkuna.\n_START_SECTION_\nLiikunta ja vapaa-aika\n_START_PARAGRAPH_\nSuonenjoella toimii lukuisia urheiluseuroja, joista suurimmat ovat Suonenjoen Kiekko-Karhut (SuKiKa) ja Suonenjoen Pallo (SuPa) sek\xc3\xa4 vuonna 1908 perustettu yleisseura Suonenjoen Vasama._NEWLINE_Suonenjoen Kiekko-Karhut on urheiluseura, joka on keskitt\xc3\xa4nyt toimintansa j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkoon ja ringetteen. SuKiKan A-joukkue pelaa j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekon II-divisioonan 4. lohkossa, miss\xc3\xa4 joukkue on menestynyt viime aikoina hyvin. SuKiKalla on my\xc3\xb6s kattava junioriohjelma, jokaisesta ik\xc3\xa4luokasta l\xc3\xb6ytyy joukkue ja 17 vuotta t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neet siirtyv\xc3\xa4t yleens\xc3\xa4 A-joukkueeseen tai muihin joukkueisiin. SuKiKan perinteiset v\xc3\xa4rit ovat musta ja keltainen. Joukkue pelaa ottelunsa Suonenjoen vuonna 1997 valmistuneessa j\xc3\xa4\xc3\xa4hallissa._NEWLINE_Suonenjoen Pallo -52 on vuonna 1952 perustettu jalkapalloseura. SuPa pelaa kotiottelunsa keskuskent\xc3\xa4ll\xc3\xa4. SuPalla on my\xc3\xb6s samanlainen junioriohjelma kuin Kiekko-Karhuilla, ja my\xc3\xb6s tyt\xc3\xb6t pelaavat SuPan riveiss\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Suomen piirin "mimmiliigassa". Joukkueen perinteinen v\xc3\xa4ri on oranssi, ja joukkueen logo on samankaltainen kuin KuPSin logo._NEWLINE_Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 yleisurheilusta kiinnostuneet voivat harrastaa yleisurheilulajeja Suonenjoen keskuskent\xc3\xa4ll\xc3\xa4, jossa on standardien mukaiset suorituspaikat. Keskuskent\xc3\xa4n vieress\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s mahdollista pelata tennist\xc3\xa4 vapaasti p\xc3\xa4ivisin ja iltaisin. Talvisin tenniskent\xc3\xa4n paikalla on j\xc3\xa4\xc3\xa4pallokaukalo. Keskuskent\xc3\xa4n vieress\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s pes\xc3\xa4pallokentt\xc3\xa4, sek\xc3\xa4 kes\xc3\xa4isin j\xc3\xa4\xc3\xa4hallin vieress\xc3\xa4 pururadan ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 ja yl\xc3\xa4kent\xc3\xa4ll\xc3\xa4 frisbeegolf rata jossa on 18-v\xc3\xa4yl\xc3\xa4\xc3\xa4. V\xc3\xa4yl\xc3\xa4t ovat suunnitellut Jussi Meresmaa ja Suonenjoen kaupunki on kustantanut radan._NEWLINE_Talvisin Suonenjoella on mahdollisuus hiiht\xc3\xa4\xc3\xa4 valaistuilla laduilla Lintharjun maastossa ja harrastaa m\xc3\xa4kihyppy\xc3\xa4._NEWLINE_Uimahallin lis\xc3\xa4ksi keskustaajaman alueella on uimarannat Kaatronlammessa ja Kokkolammessa sek\xc3\xa4 avantouintipaikka Suonteen rannalla Soitunlahdessa. Kaatronlammen uimalasta l\xc3\xb6ytyy my\xc3\xb6s uimahyppyteline ja vesiliukum\xc3\xa4ki. Suonenjoella on karting-rata.\n_START_SECTION_\nPalvelut\n_START_PARAGRAPH_\nSuonenjoella sijaitsee It\xc3\xa4-Suomen poliisilaitoksen Suonenjoen poliisiasema, joka vastaa Suonenjoen, Karttulan, Rautalammin, Vesannon ja Tervon j\xc3\xa4rjestyksen pidosta. Kaupungissa sijaitsee my\xc3\xb6s Pohjois-Savon pelastuslaitoksen Suonenjoen paloasema,. Suonenjoen terveyspalveluista vastaa Sis\xc3\xa4-Savon terveydenhuollon kuntayhtym\xc3\xa4n Suonenjoen terveysasema.'