b'\n_START_ARTICLE_\nOikeussubjekti\n_START_SECTION_\nOikeushenkil\xc3\xb6t Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n siviilioikeuden keskeinen yleislaki on Siviilikoodeksi. Se tunnustaa oikeushenkil\xc3\xb6ksi yhteis\xc3\xb6n, jolla on erillisvarallisuutta velvoitteista vastaamista varten. Oikeushenkil\xc3\xb6 voi muun muassa esiinty\xc3\xa4 oikeudessa kantajana ja vastaajana sek\xc3\xa4 omissa nimiss\xc3\xa4\xc3\xa4n hankkia varallisuutta. Oikeushenkil\xc3\xb6ksi p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4kseen yhteis\xc3\xb6n t\xc3\xa4ytyy rekister\xc3\xb6ity\xc3\xa4 yhteisess\xc3\xa4 valtiollisessa oikeushenkil\xc3\xb6iden rekisteriss\xc3\xa4. Siviilikoodeksin 48 artiklan (GK 48 art.) edellytt\xc3\xa4min tavoin. Oikeushenkil\xc3\xb6n oikeuskelpoisuus syntyy rekister\xc3\xb6intihetkell\xc3\xa4 ja lakkaa, kun lakkaamista koskeva tieto merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n rekisteriin. Jos oikeushenkil\xc3\xb6n toiminta edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 erikoislupaa, tietty\xc3\xa4 j\xc3\xa4senyytt\xc3\xa4 tai lupatodistusta, toiminnan voi aloittaa sellaisen saamishetkell\xc3\xa4 ja oikeus toimintaan lakkaa sellaisen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymishetkell\xc3\xa4. (GK 49.3 art.)_NEWLINE_Siviilikoodeksissa (GK 65 art.) oikeushenkil\xc3\xb6t jaetaan korporatiivisiin ja unitaarisiin yhteis\xc3\xb6ihin. Korporatiivisessa yhteis\xc3\xb6ss\xc3\xa4 osakkailla on osallistumisoikeus yhteis\xc3\xb6n toimintaan ja osakkaat muodostavat yhteis\xc3\xb6n ylimm\xc3\xa4n hallintoelimen. Korporatiivisia yhteis\xc3\xb6j\xc3\xa4 ovat siten henkil\xc3\xb6yhti\xc3\xb6t, partneriyhti\xc3\xb6t (henkil\xc3\xb6yhti\xc3\xb6n ja rajavastuuyhti\xc3\xb6n v\xc3\xa4limuoto), yhti\xc3\xb6t (osakeyhti\xc3\xb6 tai rajavastuuyhti\xc3\xb6), tuotannolliset osuuskunnat, talonpoikaistaloudet ja assosiaatiot eli liitot. Assosiaatio on oikeushenkil\xc3\xb6iden yhteenliittym\xc3\xa4, joka edustaa j\xc3\xa4seni\xc3\xa4\xc3\xa4n ja puolustaa heid\xc3\xa4n etujaan. Assosiaation j\xc3\xa4senet ovat itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 oikeushenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4, mutta pyrkiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4rjestelyll\xc3\xa4 koordinoimaan toimintaansa._NEWLINE_Unitaarisena yhteis\xc3\xb6n\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n oikeushenkil\xc3\xb6\xc3\xa4, joka ei perustu osallisuuteen. T\xc3\xa4llaisia oikeushenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 ovat kunnalliset ja valtiolliset unitaariset yritykset ja laitokset, rahastot, uskonnolliset yhteis\xc3\xb6t, julkisoikeudelliset yhti\xc3\xb6t sek\xc3\xa4 autonomiset ei-kaupalliset yhteis\xc3\xb6t. Unitaarinen yritys on kaupallinen yhteis\xc3\xb6, jolle omistaja eli kunta tai valtio ei ole sallinut omistusoikeutta sen varallisuuteen (GK 113 art.)._NEWLINE_Toinen jaotteluperuste Siviilikoodeksissa on oikeushenkil\xc3\xb6iden jako tyhjent\xc3\xa4v\xc3\xa4sti luetteloituihin kaupallisiin organisaatioihin ja ei-kaupallisiin organisaatioihin (GK 50 art.). Kaupallisen organisaation p\xc3\xa4\xc3\xa4tavoitteena on yritystoiminnan harjoittaminen voittoa tuottavalla tavalla. Kaupallisia organisaatioita ovat liikeyhteis\xc3\xb6t, tuotannolliset osuuskunnat, talonpoikaistaloudet sek\xc3\xa4 kunnalliset ja valtiolliset unitaariset yritykset._NEWLINE_Liikeyhteis\xc3\xb6j\xc3\xa4 ovat henkil\xc3\xb6yhti\xc3\xb6t, partneriyhti\xc3\xb6t ja (p\xc3\xa4\xc3\xa4oma)yhti\xc3\xb6t. Henkil\xc3\xb6yhti\xc3\xb6 on luonnollisten henkil\xc3\xb6iden yhteenliittym\xc3\xa4, jossa osakkaiden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen. Henkil\xc3\xb6yhti\xc3\xb6 on joko avoin tai suljettu yhti\xc3\xb6. Partneriyhti\xc3\xb6 on rajoitetun vastuun henkil\xc3\xb6yhti\xc3\xb6 eli se on henkil\xc3\xb6yhti\xc3\xb6n ja rajavastuuyhti\xc3\xb6n v\xc3\xa4limuoto. Partneriyhti\xc3\xb6ist\xc3\xa4 on oma s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6s eli Federaation laki taloudellisista partneriyhti\xc3\xb6ist\xc3\xa4 (3.12.2011/380-FZ). Yhti\xc3\xb6it\xc3\xa4 (p\xc3\xa4\xc3\xa4omayhti\xc3\xb6it\xc3\xa4) ovat osakeyhti\xc3\xb6t ja rajavastuuyhti\xc3\xb6t eli ne ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4omien yhteenliittymi\xc3\xa4, jossa osakkaiden keskin\xc3\xa4isill\xc3\xa4 suhteilla ei ole varsinaista merkityst\xc3\xa4._NEWLINE_Yhti\xc3\xb6t jaetaan my\xc3\xb6s julkisiin osakeyhti\xc3\xb6ihin ja ei-julkisiin yhti\xc3\xb6ihin. Osakeyhti\xc3\xb6 voi nimess\xc3\xa4\xc3\xa4n mainita olevansa julkinen, jolloin sen on julkistettava lain m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4mi\xc3\xa4 tietoja toiminnastaan, mutta t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in sen osakkeita voidaan merkit\xc3\xa4 ja myyd\xc3\xa4 vapaasti. Osakeyhti\xc3\xb6n perusp\xc3\xa4\xc3\xa4oma jakautuu tiettyyn m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n osakkeita, joiden omistajat eiv\xc3\xa4t vastaa osakeyhti\xc3\xb6n velvoitteista, mutta he ovat vastuussa yhti\xc3\xb6n tappioista enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n omistamiensa osakkeiden arvon verran (GK 96 art.). Yhti\xc3\xb6, joka ei t\xc3\xa4yt\xc3\xa4 julkisen yhti\xc3\xb6n kriteereit\xc3\xa4 tai joka ei ilmoita rekisteriin tai mainitse julkisuudesta nimess\xc3\xa4\xc3\xa4n, on ei-julkinen yhti\xc3\xb6 (GK 66\xc2\xb3 ja 97 art.)._NEWLINE_Rajavastuuyhti\xc3\xb6 on ei-julkinen yhti\xc3\xb6, jossa yhden tai useamman henkil\xc3\xb6n sijoittama perusp\xc3\xa4\xc3\xa4oma jakautuu tiettyihin ennalta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttyihin osuuksiin. Osakkaat eiv\xc3\xa4t ole suoraan vastuussa yhti\xc3\xb6n velvoitteista, vaan he vastaavat sen tappioista enint\xc3\xa4\xc3\xa4n siihen sijoittamansa panoksen verran (GK 66\xc2\xb3.2 art.)._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4omasijoitus yhti\xc3\xb6\xc3\xb6n tai henkil\xc3\xb6yhti\xc3\xb6\xc3\xb6n voi koostua rahasta, esineist\xc3\xa4, toisten yhti\xc3\xb6iden osakkeista tai osuuksista sek\xc3\xa4 kunnan tai valtion obligaatioista (GK 66\xc2\xb9 art.). Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Siviilikoodeksin uudistuksessa 2014 luovuttiin kahdesta yhti\xc3\xb6muodosta, nimitt\xc3\xa4in suljetusta osakeyhti\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja lis\xc3\xa4vastuuyhti\xc3\xb6st\xc3\xa4._NEWLINE_Tuotanto-osuuskunta eli artteli on luonnollisten henkil\xc3\xb6iden vapaaehtoiseen j\xc3\xa4senyyteen perustuva yhteenliittym\xc3\xa4, joka harjoittaa tuotannollista tai muunlaista liiketaloudellista toimintaa. Siin\xc3\xa4 yhdistet\xc3\xa4\xc3\xa4n osakkaan henkil\xc3\xb6kohtainen ty\xc3\xb6panos ja osuusmaksu. Toiminta voi olla teollisuus-, maatalous- tai muunlaisten tuotteiden tuotantoa, jalostusta tai myynti\xc3\xa4 tai se voi perustua ty\xc3\xb6suoritusten tai palvelujen kuten esimerkiksi sosiaalipalveluiden j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4miseen (GK 106\xc2\xb9 art.)._NEWLINE_Talonpoikaistalous eli farmaritalous on oikeushenkil\xc3\xb6ksi perustettu tuotanto-osuuskunnan kaltainen maataloutta harjoittava yhteenliittym\xc3\xa4, jossa osakkaat ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4t henkil\xc3\xb6kohtaisesti (GK 86\xc2\xb9 art.).\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4site\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4sitteen\xc3\xa4 oikeussubjekti on sidoksissa kulloiseenkin oikeusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Aiemmin vallinnut sukuoikeus ei pit\xc3\xa4nyt yksityist\xc3\xa4 ihmist\xc3\xa4 oikeussubjektina. Ihminen oli suvun j\xc3\xa4sen ja oikeus oli sukujen v\xc3\xa4list\xc3\xa4. Suvun ulkopuolelle joutuneella ihmisell\xc3\xa4 ei t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in ollut oikeuksia._NEWLINE_Rooman valtakunnan oikeus ei tuntenut oikeushenkil\xc3\xb6n k\xc3\xa4sitett\xc3\xa4. Ammattikunta tai muu yhdistys oli oikeuskelpoinen, kun joku henkil\xc3\xb6 toimi sen puolesta. Luonnollisista henkil\xc3\xb6ist\xc3\xa4 eli ihmisist\xc3\xa4 vain vapaat ihmiset olivat oikeuskelpoisia subjekteja, sill\xc3\xa4 orjat rinnastettiin esineisiin.\n_START_SECTION_\nEp\xc3\xa4varsinaiset oikeushenkil\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nEp\xc3\xa4varsinaisia oikeushenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 ovat konkurssipes\xc3\xa4t ja kuolinpes\xc3\xa4t. Konkurssipes\xc3\xa4 voi olla muun muassa yhteis\xc3\xb6sakkovaatimuksen kohteena, koska sill\xc3\xa4 on oikeudellinen toimintakyky ja oikeuskelpoisuus. Konkurssipes\xc3\xa4 vastaa ennen konkurssia tehdyn rikoksen seuraamuksena tuomitusta yhteis\xc3\xb6sakosta. N\xc3\xa4in oikeushenkil\xc3\xb6n joutuminen konkurssiin ei poista rangaistusvastuuta. Jos konkurssiin asettaminen tapahtuu ennen kuin yhteis\xc3\xb6sakko on ehditty tuomita, konkurssipes\xc3\xa4st\xc3\xa4 tulee oikeusjutun vastaaja konkurssivelallisen sijaan. Koska yhteis\xc3\xb6sakon peruste on syntynyt ennen konkurssia, on se tavalliseen tapaan valvottavaa konkurssivelkaa eik\xc3\xa4 konkurssipes\xc3\xa4n velkaa.\n_START_SECTION_\nVaarallinen oikeussubjekti\n_START_PARAGRAPH_\nVaarallinen oikeussubjekti tarkoitti aiemmin sellaisia suomalaisia yhteis\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6it\xc3\xa4, joissa ulkomaalaisella henkil\xc3\xb6ll\xc3\xa4 tai oikeushenkil\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli tai saattoi olla laissa m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ysvalta. T\xc3\xa4llaisen yhteis\xc3\xb6n oikeutta omistaa Suomessa kiinteist\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja osakkeita oli rajoitettu. Asiaa koskeva s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6s oli niin sanottu rajoituslaki eli laki ulkomaalaisten sek\xc3\xa4 er\xc3\xa4iden yhteis\xc3\xb6jen oikeudesta omistaa ja hallita kiinte\xc3\xa4t\xc3\xa4 omaisuutta ja osakkeita (219/1939). Laki kumottiin lailla ulkomaalaisten yritysostojen seurannasta (1612/1992). Alun perin ehtoja kiinte\xc3\xa4n omaisuuden hallitsemiselle Suomessa annettiin asetuksella 25. helmikuuta 1851._NEWLINE_Rajoituslaki m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si, ettei ulkomaalainen, ulkomainen yhti\xc3\xb6, osuuskunta, yhdistys, s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 tai muu yhteis\xc3\xb6 ilman valtioneuvoston lupaa saanut omistaa tai viitt\xc3\xa4 vuotta pidemp\xc3\xa4\xc3\xa4n vuokrata kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4 omaisuutta. Petsamon kunnan alueesta s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin erikseen. Rajoituslaki koski my\xc3\xb6s kauppayhti\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja kommandiittiyhti\xc3\xb6it\xc3\xa4, joissa oli yhti\xc3\xb6miehen\xc3\xa4 ulkomaalainen, sek\xc3\xa4 suomalaisia taloudellisia yhdistyksi\xc3\xa4, joiden s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t sallivat ulkomaalaisten ottamisen j\xc3\xa4seniksi. Rajoitukset eiv\xc3\xa4t koskeneet osakeyhti\xc3\xb6it\xc3\xa4, joiden yhti\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4 oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys, etteiv\xc3\xa4t ulkomaalaiset saaneet omistaa osakkeita enemp\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin viidesosan.'