b'\n_START_ARTICLE_\nEnsimm\xc3\xa4inen Mithridateen sota\n_START_SECTION_\nMithridateen valloitukset\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian it\xc3\xa4osassa ja Mustanmeren rannalla sijainnut Pontoksen kuningaskunta oli perustettu 200-luvun eaa. alussa. Pontoksen kuninkaat olivat jo kauan haaveilleet valtakuntansa laajentamisesta koko V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian niemimaalle. Vasta vuonna 120 eaa. valtaan noussut Mithridates VI Suuri laajensi kuningaskuntaansa ymp\xc3\xa4ri Mustanmeren rantoja. Vuoteen 107 eaa. menness\xc3\xa4 Mithridateen kuningaskunta ulottui nykyisen Krimin alueella sijainneen Bosporin kuningaskunnan alueelle, kun Bosporin entinen kuningas Pairisades V testamenttasi kuningaskuntansa Pontokselle kiitokseksi skyyttej\xc3\xa4 vastaan k\xc3\xa4ydyst\xc3\xa4 sodasta._NEWLINE_V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Armenian ja Kolkhiksen valloituksen j\xc3\xa4lkeen Mithridates k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi katseensa l\xc3\xa4nteen, miss\xc3\xa4 sijaitsivat Galatia, Paflagonia, Bithynian kuningaskunta ja roomalainen Asian provinssi. Vallanperimyskiistojen kourissa kamppailevat Galatia ja Paflagonia eiv\xc3\xa4t pystyneet juurikaan puolustautumaan Pontosta vastaan, joten Mithridates valloitti pian Galatian ja jakoi Paflagonian Bithynian kuninkaan Nikomedes III:n kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen vuonna 102 eaa. Nikomedes hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Kappadokiaan miehitt\xc3\xa4en sen. Mithridates ei kuitenkaan hyv\xc3\xa4ksynyt t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ja hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Kappadokiaan ajaen Nikomedeen joukot pois. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 seurasi vuosia kest\xc3\xa4nyt vallanperimystaistelu Nikomedeen ja Mithridateen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Lopulta vuonna 97 eaa. Rooman senaatti m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si molemmat kuninkaat vet\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n joukkonsa pois Kappadokiasta ja Paflagoniasta. Mithridates ja Nikomedes tottelivat ja roomalaiset nostivat Lucius Cornelius Sullan johdolla Ariobarzaneksen Kappadokian kuninkaaksi vuonna 95 eaa._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Mithridates solmi Armenian kuninkaan Tigranes I:n kanssa liittolaissopimuksen, jolloin Tigranes otti vaimokseen Mithridateen tytt\xc3\xa4ren Kleopatran. Vuonna 94 eaa. Bithynian kuningas Nikomedes kuoli ja Mithridates pystyi liitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Bithynian kuningaskuntaansa. Laillinen perij\xc3\xa4 Nikomedes IV karkotettiin ja Mithridates asetti Bithynian valtaan Nikomedeen velipuolen Sokrates Khrestoksen, joka oli kuitenkin pelkk\xc3\xa4 nukkehallitsija. Samaan aikaan Armenian Tigranes hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Kappadokiaan ja valloitti sen. Rooman senaatti ei hyv\xc3\xa4ksynyt t\xc3\xa4t\xc3\xa4, ja se l\xc3\xa4hettikin vuonna 90 eaa. Manius Aquilliuksen V\xc3\xa4h\xc3\xa4\xc3\xa4n-Aasiaan palauttamaan Nikomedeen ja Ariobarzaneksen valtaan.\n_START_SECTION_\nKonflikti Rooman kanssa\n_START_PARAGRAPH_\nMithridates per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Bithyniasta Rooman vaatimuksesta. H\xc3\xa4n antoi jopa teloittaa oman nukkehallitsijansa Sokrateen. Tigranes per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi my\xc3\xb6s Kappadokiasta, kun Aquillius ja h\xc3\xa4nen kollegansa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Asian provinssin joukoista kootun armeijan kanssa. Ajettuaan viholliset pois Bithyniasta ja Kappadokiasta roomalaiset alkoivat vaatia takaisin sodan aiheuttamia kuluja ja entisten lainojen takaisin maksua. Nikomedeksell\xc3\xa4 ja Ariobarzaneksell\xc3\xa4 ei kuitenkaan ollut varaa maksaa roomalaisten vaatimia summia. Roomalainen toimikunta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si nyt liittolaisensa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Pontoksen ja Armenian kimppuun saadakseen vaaditun summan kokoon. Ariobarzanes kielt\xc3\xa4ytyi, koska tiesi maansa olevan liian heikko. Nikomedes hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si vastahakoisesti Pontoksen kimppuun. H\xc3\xa4nen joukkonsa tunkeutuivat aina Amastrikseen asti. Nikomedes antoi my\xc3\xb6s sulkea Bosporinsalmen pontoslaiselle kauppaliikenteelle._NEWLINE_Roomalaisten vaatimukset liittolaisiaan kohtaa osoittautuivat kohtalokkaiksi. Roomalaiset luulivat, ett\xc3\xa4 Mithridates pelk\xc3\xa4si Rooman valtaa, olihan h\xc3\xa4n jo kahdenkymmenen vuoden ajan v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4nyt konfliktia Rooman kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli kuitenkin viimeinen kerta, kun Mithridates per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Rooman vaatimusten edess\xc3\xa4. Mithridates l\xc3\xa4hetti neuvottelijansa Pelopidaan roomalaisen luokse valittamaan Nikomedeksen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksest\xc3\xa4. Mithridates l\xc3\xa4hetti poikansa Ariaratheen Kappadokiaan sen j\xc3\xa4lkeen, kun roomalaiset tyrm\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Mithridateen valitukset. Ariaratheen ajettua Ariobarzaneksen Kappadokiasta Pelopidas saapui taas roomalaisten luokse. Pelopidas luetteli roomalaisille kaikki Pontoksen alueet ja liittolaiset. H\xc3\xa4n vihjasi my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 Rooman omat alueet Asia, Akhaia ja Africa saattaisivat olla vaarassa. Aquillius ja h\xc3\xa4nen kumppaninsa tulkitsivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4 sodanjulistukseksi. Ensimm\xc3\xa4inen Mithridateen sota oli n\xc3\xa4in alkanut vuonna 89 eaa. ilman ett\xc3\xa4 Rooman kansa tai senaatti oli sen hyv\xc3\xa4ksynyt.\n_START_SECTION_\nJoukot\n_START_PARAGRAPH_\nAquillius kokosi armeijan bithynialaisista ja maanpaossa el\xc3\xa4vist\xc3\xa4 kappadokialaisista, paflagonialaisista ja galatialaisista. Asian provinssin maaherra Gaius Cassiuksella oli omia joukkoja. Quintus Oppiuksella, joka ehk\xc3\xa4 oli vuoden 98 eaa. preetori, oli my\xc3\xb6s armeija, joka koostui liittolaisista Lykaoniassa. Kunkin roomalaisten armeijan vahvuus kerrottiin olleen 40\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vain pieni osa oli Rooman kansalaisia. Nikomedeell\xc3\xa4 oli puolestaan 50\xc2\xa0000 sotilasta jalkav\xc3\xa4ke\xc3\xa4 ja 6\xc2\xa0000 ratsumiest\xc3\xa4. Roomalaiset ja heid\xc3\xa4n liittolaisensa asettuivat puolustusasemiin Pontoksesta Asiaan ja Bithyniaan johtavien nelj\xc3\xa4n tien suunnalle. Aquillius vartioi Bithynian vastaista rajaa, Nikomedes puolestaan oli joukkoineen it\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Paflagoniassa. Cassius vartioi Pontoksen ja Galatian v\xc3\xa4list\xc3\xa4 rajaa ja Oppius Kappadokian vastaista rajaa._NEWLINE_Mithridates oli valmistautunut sotaan huolellisesti. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 sanottiin olleen 200\xe2\x80\x93300\xc2\xa0000 jalkav\xc3\xa4ke\xc3\xa4 ja 40\xc2\xa0000 ratsuv\xc3\xa4ke\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4nen armeijaansa kuului 130 sirppiasein varustettua viikatevaunua. Mithridateen laivasto oli noin 300\xe2\x80\x93400 laivaa. Tosin luvut ovat ep\xc3\xa4ilem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 liioiteltuja.\n_START_SECTION_\nMithridateen V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian valloitus\n_START_PARAGRAPH_\nNikomedes teki sodan ensimm\xc3\xa4isen siirron: h\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Paflagonian l\xc3\xa4pi l\xc3\xa4ntiseen Pontokseen. Mithridateen kenraalit Arkhelaos ja Neoptolemos kukistivat kuitenkin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t. Viikatevaunut aiheuttivat paniikkia Nikomedeen jalkav\xc3\xa4en keskuudessa. Nikomedeen leiri vallattiin, ja h\xc3\xa4n pakeni roomalaisten luokse. Voiton j\xc3\xa4lkeen Mithridates k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyi jalomielisesti ja antoi vankien palata kotiinsa. Mithridateen oli helppo toimia n\xc3\xa4in, koska h\xc3\xa4n oli kerta heitolla kukistanut suurimman h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastaan l\xc3\xa4hetetyn armeijan. Mithridateen armeija jatkoi t\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 matkaansa Bithyniaan, jossa Aquillius odotti 40\xc2\xa0000 miehen kanssa. Seuranneessa taistelussa Mithridateen armeija oli j\xc3\xa4lleen voittoisa ja kerrotaan, ett\xc3\xa4 roomalaiset menettiv\xc3\xa4t nelj\xc3\xa4sosan armeijastaan. Mithridates vapautti 300 vangiksi j\xc3\xa4\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 kreikkalaista. Aquillius puolestaan pakeni Pergamoniin, Asian provinssin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin. My\xc3\xb6s Cassiuksen armeija per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Asian provinssiin, Fryygiassa sijaitsevaan Leontonkefalain linnoitukseen. Nikomedes saapui my\xc3\xb6s Cassiuksen luokse. Nikomedes ja Cassius yrittiv\xc3\xa4t kouluttaa heikosti koulutettuja joukkojaan, mutta antoivat lopulta periksi ja per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4kin taaemmas. Cassius ei ilmeisesti luottanut armeijaansa kykyyn taistella. H\xc3\xa4n per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi joukkoineen Aigeianmeren rannikolle ja matkusti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Rodokselle. My\xc3\xb6s roomalaisten laivasto per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi ja j\xc3\xa4tti Bosporinsalmen avonaiseksi Mithridateen laivastolle._NEWLINE_Mithridates johti nyt itse armeijansa Bithyniaan ja valtasi sielt\xc3\xa4 k\xc3\xa4sin Fryygian, Mysian ja muut l\xc3\xa4heiset Roomalle kuuluneet alueet. Mithridates l\xc3\xa4hetti upseerinsa ottamaan vastaan Lykian, Pamfylian ja Joonian antautumisen. Valloitus tapahtui melko nopeasti. Vain Kaariassa Mithridateen joukot kohtasivat jonkinlaista vastarintaa. Oppius oli per\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt Laodikeian kaupunkiin. Mithridates hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si kaupunkia vastaan, mutta lupasi sen asukkaille armahduksen, jos he luovuttaisivat Oppiuksen h\xc3\xa4nelle. Laodikealaiset suostuivat ja vangitsivat Oppiuksen. Mithridates piti Oppiusta jonkin aikaa mukanaan vankina, mutta p\xc3\xa4\xc3\xa4sti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n pian vapaaksi. Aquillius yritti puolestaan paeta Lesboksen saarelle, mutta saaren asukkaat luovuttivat h\xc3\xa4net Mithridateelle, joka antoi aluksi sitoa h\xc3\xa4net aasiin ja antoi julkisesti pilkata h\xc3\xa4nt\xc3\xa4. Lopulta Aquillius vietiin Pergamoniin, jossa h\xc3\xa4net teloitettiin kaatamalla sulatettua kultaa h\xc3\xa4nen kurkkuunsa.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian hallinto\n_START_PARAGRAPH_\nMithridateen V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian kampanja oli ollut t\xc3\xa4ydellinen menestys. Syksyyn 89 eaa. menness\xc3\xa4 kaikki nelj\xc3\xa4 armeijaa, jotka olivat olleet h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastassa, olivat joko kukistuneet tai paenneet, ja koko V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Aasia oli nyt Mithridateen hallussa muutamia roomalaisille uskollisia kaupunkeja lukuun ottamatta. Useat kaupungit ottivat kuitenkin Mithridateen mielihyvin vastaan. H\xc3\xa4nen propagandansa oli purrut hyvin V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian kreikkalaisiin, erityisesti k\xc3\xb6yhempiin kansalaisiin, jotka eiv\xc3\xa4t olleet tyytyv\xc3\xa4isi\xc3\xa4 roomalaishallintoon. Mithridates esiintyi uutena Aleksanteri Suurena ja Dionysos-jumalan seuraajana. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti tukikohtinaan samoja paikkoja, miss\xc3\xa4 Aleksanterinkin kerrottiin olleen leiriytyneen ja pukeutui kertomusten mukaan Aleksanterin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n viittaan._NEWLINE_Erityisen suosittu h\xc3\xa4n oli niiss\xc3\xa4 kaupungeissa, jotka olivat joutuneet maksamaan veroa Roomalla tai jotka olivat velkaantuneet roomalaisille. Kasvattaakseen suosiotaan Mithridates ilmoitti, ettei n\xc3\xa4ill\xc3\xa4 alueilla tarvitsisi maksaa veroja seuraavan viiden vuoden ajan. H\xc3\xa4n antoi my\xc3\xb6s anteeksi kaikki lainat, niin valtioiden kun yksityistenkin. Mithridates saattoi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4yty\xc3\xa4 n\xc3\xa4in anteliaasti, koska h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli kaikki rikkaan Bithynian varat. Mithridates nimitti my\xc3\xb6s satraappeja hallinnoimaan valtaamiaan alueitaan._NEWLINE_H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 juhlittiin Aasian suojelijana ja uuden aikakauden alullepanijana. Mithridates otti my\xc3\xb6s itselleen hellenistisen lis\xc3\xa4nimen "Suuri" (megas) ja iranilaisen arvonimen "kuninkaiden kuningas" (basileus basileon). Parthian kuningas Mithridates II, jonka titteleihin kuninkaiden kuningas kuului, oli juuri sattumalta kuollut._NEWLINE_Vuoden 88 eaa. alulla tapahtui kuitenkin Mithridateen hallituskauden tunnetuin hirmuteko. Mithridates kirjoitti salaisen kirjeen satraapeilleen ja muille alaisilleen, jossa h\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si Aasiassa asuneet roomalaiset ja italialaiset teloitettavaksi. Roomalaisten orjat luvattiin vapauttaa, jos he tappaisivat omistajansa tai ilmiantaisivat heid\xc3\xa4t. Monissa kreikkalaisissa kaupungeissa iloittiin t\xc3\xa4st\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4. Yhteens\xc3\xa4 roomalaisia ja italialaisia teloitettiin ehk\xc3\xa4 80\xc2\xa0000 (joidenkin l\xc3\xa4hteiden mukaan 150\xc2\xa0000). Teloitukset olivat varmasti laskelmoitu vastaus Rooman sodanjulistukselle._NEWLINE_Vastarintaakin esiintyi. Mithridates antoi kenraaleilleen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi kukistaa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 vastustavat kaupungit. Magnesian l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytiin taistelu, jossa Arkhelaios haavoittui. Kaariassa, Lykiassa ja Pamfyliassa oli viel\xc3\xa4 kaupunkeja jotka kannattivat Roomaa. My\xc3\xb6s Kosin saari pysyi Rooman puolella ja otti vastaan Mithridatesta pakenevia roomalaisia. Mithridates valtasi kuitenkin pian saaren ja sai samalla vangiksi egyptil\xc3\xa4isen prinssin ja suuren rahasaaliin, johon ehk\xc3\xa4 kuului 800 talenttia, jonka juutalaiset olivat ker\xc3\xa4nneet Jerusalemin temppeli\xc3\xa4 varten._NEWLINE_T\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 kaupunkeja, joka viel\xc3\xa4 vastusti Mithridatesta, oli Rodos. Mithridates yritti vallata kaupungin vuoden 88 eaa. lopulla, mutta ep\xc3\xa4onnistui. My\xc3\xb6s Pataran kaupungin piiritys Lyykiassa ep\xc3\xa4onnistui. Ep\xc3\xa4onnistuneet piiritykset himmensiv\xc3\xa4t jonkin verran Mithridateen mainetta.\n_START_SECTION_\nRooman vastaus\n_START_PARAGRAPH_\nNoin vuoden 89 eaa. syksyll\xc3\xa4 Rooman saapui tieto Mithridateen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 V\xc3\xa4h\xc3\xa4\xc3\xa4n-Aasiaan. Rooman senaatti julisti sodan Mithridateelle. Rooman reaktio kuitenkin my\xc3\xb6h\xc3\xa4styi, koska liittolaissota oli viel\xc3\xa4 k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 Italiassa. Lopulta senaatti nimitti vuonna 88 eaa. konsuli Lucius Cornelius Sullan Mithridatesta vastaan suunnatun sotaretken komentoon. Sulla ei kuitenkaan viel\xc3\xa4 aikonut marssia Mithridatesta vastaan ennen kuin Rooman itaalisten liittolaisten kapina Italiassa olisi kokonaan tukahdettu. Lis\xc3\xa4ksi senaatti ei pit\xc3\xa4nyt Mithridatesta vakavasti otettavana vaihtoehtona ja keskittyi ennemmin liittolaissodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4miseen. Yksi viimeisimmist\xc3\xa4 vastarintapes\xc3\xa4kkeist\xc3\xa4 oli Nolan kaupunki. Gaius Marius kuitenkin taivutteli tribuuni Publius Sulpicius Rufuksen kanssa senaatin nimitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n itsens\xc3\xa4 komentoon syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en Sullan, joka raivostui ja l\xc3\xa4hti marssimaan kohti Roomaa 30\xc2\xa0000 miehen kanssa. Mariuksen kannattajat ly\xc3\xb6tiin taistelussa, ja h\xc3\xa4n itse joutui pakenemaan Afrikkaan. Sulla sai Rooman hallintaansa ja julisti Mariuksen valtionviholliseksi sek\xc3\xa4 alkoi puhdistamaan kaupunkia Mariuksen kannattajista.  N\xc3\xa4m\xc3\xa4 viiv\xc3\xa4styttiv\xc3\xa4t Rooman vastausta Mithridateella, ja Sulla p\xc3\xa4\xc3\xa4si l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n Italiasta vasta vuonna 87 eaa., jolloin Mithridateen armeijat olivat jo hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nneet Kreikkaan.\n_START_SECTION_\nHy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys Kreikkaan\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian valloituksen j\xc3\xa4lkeen Mithridateen mieless\xc3\xa4 h\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xb6tti Kreikan ja Makedonian valtaus. Oli parempi hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 Eurooppaan ennen kuin roomalaiset saivat koottua uuden armeijan. Roomalainen maaherra Gaius Sentiuksella oli pari legioonaa Makedoniassa, mutta h\xc3\xa4nen huomionsa oli k\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt kapinoivia traakialaisia heimoja vastaan. Aigianmeri oli Mithridateen hallinnassa, ja h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli suuri armeija. Mithridates tarvitsi ainoastaan sopivan tekosyyn hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 Kreikkaan. Sopivan syyn h\xc3\xa4n sai, kun Ateenan roomalaisvastainen faktio pyysi h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 apua._NEWLINE_Mithridates tuki roomalaisvastaista Aristonia, joka valitutti itsens\xc3\xa4 strategokseksi ja nimitti itse muut virkamiehet ja arkontit. Joitain Aristonia vastustaneita henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 teloitettiin, ja Akatemian johtaja Filon Larissalainen pakeni Roomaan. Mithridateen kenraali Arkhelaios valtasi Deloksen saaren ja luovutti sen Ateenalle. Pian my\xc3\xb6s akhaialaiset, Sparta ja boiotialaiset (Thespiaita lukuun ottamatta) liittoutuivat Mithridateen kanssa. Gaius Sentiuksen legaatin Bruttius Suran johtamat roomalaiset ja heid\xc3\xa4n liittolaisensa tekiv\xc3\xa4t kuitenkin kiivasta vastarintaa. Sullan armeija p\xc3\xa4\xc3\xa4si Kreikkaan vuoden 87 eaa. kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Sulla aloitti Ateenan ja Pireuksen piirityksen. Mithridates l\xc3\xa4hetti Pireukseen lis\xc3\xa4\xc3\xa4 joukkoja, mutta piiritys jatkui. Mithridates p\xc3\xa4\xc3\xa4tti kukistaa roomalaiset maalla ja l\xc3\xa4hetti poikansa Arkathiaan johtaman armeijan Makedonian kautta Kreikkaan. Makedonian roomalainen varuskunta kukistui helposti, ja vuoden 86 eaa. kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pontoslainen armeija suuntasi sielt\xc3\xa4 matkansa Kreikkaan. Samalla Sulla sai Ateenan vallattua ja antoi teloittaa Aristonin. Sulla hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si my\xc3\xb6s Pireusta vastaan ja pakotti Arkehelaioksen j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kaupungin. Arkathias kuoli yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en, ja Arkhelaios otti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n armeijan komentoonsa. Khaironeian ja Orkhomenoksen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 k\xc3\xa4ydyiss\xc3\xa4 taisteluissa pontoslaiset k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t tappion._NEWLINE_Khaironeian tappion j\xc3\xa4lkeen mielialat Aasiassa alkoivat k\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 Mithridatesta vastaan. Mithridates oli jo aikaisemmin ep\xc3\xa4illyt galatialaisten uskollisuutta ja antanut tuoda 60 galatialaista ylimyst\xc3\xa4 panttivangiksi Pergamoniin. Mithridates p\xc3\xa4\xc3\xa4tti teloittaa galatialaiset, mutta kolme heist\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4si pakenemaan. Mithridates oli my\xc3\xb6s alkanut ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4 Khioksen kaupungin asukkaiden lojaalisuutta. H\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si Khioksen ylimysten lapset otettavaksi panttivangeiksi ja pakotti asukkaat maksamaan 2000 talentin sakon. Khioslaiset ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t vaaditun summan muun muassa temppeliens\xc3\xa4 aarteista. Mithridates v\xc3\xa4itti heid\xc3\xa4n maksaneen liian v\xc3\xa4h\xc3\xa4n ja pakkosiirsi koko kaupungin v\xc3\xa4est\xc3\xb6n Mustanmeren alueelle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli selv\xc3\xa4 esimerkki, mit\xc3\xa4 tapahtuisi kaikille, jotka vastustaisivat Mithridatesta. Efesoslaiset nousivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kapinaan Mithridatesta vastaan. Muita joonialaisia kaupunkeja seurasi Efesoksen per\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Mithridates l\xc3\xa4hetti armeijan kukistamaan kapinalliset. Mithridates julisti kaikki h\xc3\xa4nelle viel\xc3\xa4 uskolliset kaupungit vapaiksi ja antoi anteeksi n\xc3\xa4iden kaupunkien velat. Lesboksessa ja Smyrnassa paljastui salaliittoja, joiden j\xc3\xa4senet Mithridates m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si kidutettavaksi ja lopulta teloitettavaksi. My\xc3\xb6s Pergamonista paljastui 80 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4nyt salaliitto. Loppujen lopuksi 1600 roomalaismielist\xc3\xa4 sai surmansa Mithridateen puhdistuksissa._NEWLINE_Joskus vuoden 86 eaa. lopulla tai vuoden 85 eaa. alussa Kos ja Knidos luopuivat my\xc3\xb6s Mithridateesta, kun Lucullus saapui paikalle laivaston kanssa. Rodoslaisten ja Luculluksen laivastot uhkasivat Mithridateen Aigeianmeren herruutta. Yhdess\xc3\xa4 he ajoivat Mithridateen kannattajat Kolofonista ja Khiokselta. Roomalainen sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Gaius Flavius Fimbrian johtama armeija valtasi ja ry\xc3\xb6sti Nikomedian ja Kyzikoksen. Fimbria kukisti my\xc3\xb6s Mithridateen joukot perusteellisesti useaan otteeseen. Mithridates itse joutui pakenemaan Pergamonista Pitanen kaupunkiin Aioliksessa. Lucullus oli laivastonsa kanssa kaupungin edustalla, mutta ei halunnut auttaa Sullan vastustajaa. Mithridates p\xc3\xa4\xc3\xa4si n\xc3\xa4in pakenemaan meritse. Fimbria marssi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen ymp\xc3\xa4ri V\xc3\xa4h\xc3\xa4\xc3\xa4-Aasiaa ja antoi tuhota niiden kaupunkien alueita, jotka eiv\xc3\xa4t antautuneet h\xc3\xa4nelle.\n_START_SECTION_\nDardanoksen sopimus\n_START_PARAGRAPH_\nMithridates oli t\xc3\xa4p\xc3\xa4r\xc3\xa4n pelastautumisensa j\xc3\xa4lkeen valmis rauhaan. Mithridates l\xc3\xa4hetti Arkhelaioksen Sullan luokse neuvottelemaan. Sulla ja Mithridates tapasivat lopulta Dardanoksessa vuonna 85 eaa. Rauhansopimuksen mukaan Mithridates maksoi 2000 talenttia korvauksia. H\xc3\xa4n joutui my\xc3\xb6s luopumaan osasta Paflagoniasta. Bithynian ja Kappadokian kuninkaat saivat kuningaskuntansa takaisin. Mithridates sai pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Pontoksen ja Mustanmeren valtakuntansa. Rauhanehdot olivat Mithridateelle suotuisat, koska Sullalla oli suurempia ongelmia l\xc3\xa4nness\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen vastustajansa Marius oli p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt valtaan Roomassa. Fimbrian maaseutua ry\xc3\xb6stelleet joukot antautuivat, kun Sullan armeija l\xc3\xa4hestyi heit\xc3\xa4. Fimbria teki itsemurhan joukkojensa j\xc3\xa4tetty\xc3\xa4 h\xc3\xa4net. Sulla palkitsi Mithridatesta vastustaneita kaupunkeja, kuten Rodosta ja Khiosta, sek\xc3\xa4 julisti n\xc3\xa4m\xc3\xa4 "Rooman kansa yst\xc3\xa4viksi". Muut kaupungit maksaa korvauksia, ja Sulla asetti niihin varuskuntia. Mithridateen vapauttamat orjat m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin palaamaan omistajiensa luokse. Kaupungit, jotka vastustivat Sullaa, rankaistiin ankarasti. Kaupungin muureja purettiin ja asukkaita myytiin orjuuteen. Sulla m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si my\xc3\xb6s 20\xc2\xa0000 talentin pakkoveron maksettavaksi._NEWLINE_Roomassa monet eiv\xc3\xa4t pit\xc3\xa4neet rauhansopimuksen ehtoja tarpeeksi ankarina. Toisaalta oli k\xc3\xa4ynyt selv\xc3\xa4ksi, ettei Mithridateen armeijasta ollut vastusta Rooman legioonille. Jopa Fimbrian kuriton armeija oli kukistanut Mithridateen armeijan. Sulla j\xc3\xa4tti Aasiaan Lucius Licinius Murenan ja kaksi legioonaa. Parin vuoden sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Murena v\xc3\xa4itti, ett\xc3\xa4 Mithridates suunnitteli uutta sotaa. Ensimm\xc3\xa4isen Mithridateen sodan j\xc3\xa4lkeen Mithridateen valtakunnassa puhkesi useita kapinoita. Mithridates aloitti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n takia sotilaiden v\xc3\xa4rv\xc3\xa4\xc3\xa4misen. Murena uskoi Mithridateen aikovan aloittaa uuden sodan Roomaa vastaan ja hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Pontoksen kimppuun. Toisessa Mithridateen sodassa Mithridates kukisti aluksi Murenan joukota, mutta Sulla - joka oli noussut Rooman yksinvaltijaksi - m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si Mithridateen lopettamaan sotatoimet. Mithridates oli kukistanut Murenan joukot ja palauttanut maineensa. Vuosian 83 eaa.\xe2\x80\x9380 eaa. Mithridates kukisti kapinoita Mustanmeren alueella.'