b'\n_START_ARTICLE_\nMars Science Laboratory\n_START_PARAGRAPH_\nMars Science Laboratory (MSL) (suom. \xe2\x80\x9dMarsin tiedelaboratorio\xe2\x80\x9d) on NASAn Jet Propulsion Laboratoryn suunnittelema ja rakentama miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n Mars-luotain, jossa on mukana suurikokoinen ajokki, Mars-m\xc3\xb6nkij\xc3\xa4 Curiosity. Laukaisu tapahtui 26. marraskuuta 2011 Atlas V -kantoraketilla Cape Canaveral Air Force Stationista Floridasta. Curiosity laskeutui Marsiin 6. elokuuta 2012 kello 8.32 Suomen aikaa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nCuriosity on vastaavanlainen mutta suurempi ja monimutkaisempi kulkija kuin NASAn aiemmat 2000-luvun Mars-m\xc3\xb6nkij\xc3\xa4t, Mars Exploration Rover (MER) ohjelman m\xc3\xb6nkij\xc3\xa4t Spirit ja Opportunity. Opportunity on edelleen toiminnassa, Spirit vaikeni 2010. Ensimm\xc3\xa4inen onnistunut Mars-m\xc3\xb6nkij\xc3\xa4 oli Yhdysvaltain itsen\xc3\xa4isyysp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 4. hein\xc3\xa4kuuta 1997 NASAn Mars Pathfinder -luotaimen mukana Marsiin laskeutunut Sojourner. Sojourner painoi vain 10,6 kg. Curiosity on siis nelj\xc3\xa4s yhdysvaltalainen Mars-m\xc3\xb6nkij\xc3\xa4. Muilla valtioilla ei ole Marsissa m\xc3\xb6nkij\xc3\xb6it\xc3\xa4. Kaikista Mars-m\xc3\xb6nkij\xc3\xb6ist\xc3\xa4 on vastannut Jet Propulsion Laboratory. M\xc3\xb6nkij\xc3\xb6it\xc3\xa4 et\xc3\xa4ohjataan Maasta k\xc3\xa4sin. _NEWLINE_Ydink\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isen Curiosityn kokonaispaino on yli viisinkertainen ja tieteellisten mittalaitteiden paino yli kymmenkertainen verrattuna Spirit- ja Opportunity-kulkijoihin. Curiosityn massa on 900 kg ja pituus 3 metri\xc3\xa4. Koko MSL-hankkeen kustannukset ovat noin 2,5 miljardia dollaria. MSL:n laukaisu siirtyi vuodelta 2009 marraskuulle 2011. Kunnianhimoisen projektin toteuttamisongelmat ja kustannusylitykset olivat yksi syy laukaisun viiv\xc3\xa4stykseen.  Vuonna 2011 oli uhkana, ett\xc3\xa4 laukaisu olisi siirtynyt vuoteen 2013, mik\xc3\xa4 olisi voinut merkit\xc3\xa4 500 miljoonan dollarin lis\xc3\xa4kustannuksia. _NEWLINE_Marraskuussa 2008 NASA j\xc3\xa4rjesti yhdysvaltalaisille koululaisille kilpailun kulkijan uudesta nimest\xc3\xa4. 27. toukokuuta 2009 julkaistiin voittanut nimiehdotus,  Curiosity (\'uteliaisuus\'), jonka oli l\xc3\xa4hett\xc3\xa4nyt kuudesluokkalainen koululainen Clara Ma.\n_START_SECTION_\nTeht\xc3\xa4v\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLentomatka Marsiin kesti noin kahdeksan kuukautta. Avaruusluotaimen laukaisussa rakettina k\xc3\xa4ytettiin raskasta yhdysvaltalaista Atlas V -kantorakettia. _NEWLINE_Kulkijan on suunniteltu toimivan v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n yhden Marsin vuoden ajan (686 Maan vuorokautta). Kulkijan teht\xc3\xa4viin kuuluu el\xc3\xa4m\xc3\xa4n merkkien ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4n mahdollisuuksien etsiminen Marsissa. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ltyy mm. hiilen ja veden etsint\xc3\xa4. Curiosityn kivi- ja maaper\xc3\xa4n\xc3\xa4ytteit\xc3\xa4 jopa 7 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 kulkijasta h\xc3\xb6yryst\xc3\xa4v\xc3\xa4 laser on yksi kymmenest\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4n l\xc3\xb6ytymisen etsint\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytetyst\xc3\xa4 laitteesta. Laser on osa Curiosityn ChemCam-mittalaitteiston Laser-induced breakdown spectroscopy (LIBS) -j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Curiosity k\xc3\xa4ytti ensimm\xc3\xa4isen kerran laseria 19. elokuuta 2012 Marsissa ampumalla nyrkin kokoiseen kiveen laserpulsseja. Curiosityn teleskoopin avulla ChemCan analysoi syntyneen h\xc3\xb6yrystyneen plasman spektri\xc3\xa4._NEWLINE_Koko avaruusaluksen (MSL) massa laukaisussa oli 3 893 kg. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ltyy 899 kg painava Curiosity-kulkija, 2\xc2\xa0401 kg painava l\xc3\xa4hestymisj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 ja laskeutumisj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 (suojakuori ja laskeutumisosa sek\xc3\xa4 390 kg laskeutumisen jarrurakettien k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 rakettipolttoainetta) sek\xc3\xa4 539 kg:n polttoaineella varustettu Marsin kiertoradalle kuljettava luotainosa (voimal\xc3\xa4hde, tietoliikenne, ty\xc3\xb6nt\xc3\xb6voima matkalla Marsiin). Curiosityn massasta 80 kg on mittalaitteita, Mars Exploration Rovereissa oli vain 6,8 kg mittalaitteita.\n_START_SECTION_\nMars-kulkija eli Curiosity\n_START_PARAGRAPH_\nCuriosityn suurin nopeus on 2,5 senttimetri\xc3\xa4 sekunnissa (90 metri\xc3\xa4 tunnissa) ja arvioitu keskinopeus on 30 metri\xc3\xa4 tunnissa. Curiosity pystyy ylitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n 75 cm korkeita esteit\xc3\xa4. Sen odotetaan kulkevan v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 19 kilometrin matkan yhden Marsin vuoden aikana._NEWLINE_Curiosityn voimanl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 on Boeingin valmistama radioisotooppinen termos\xc3\xa4hk\xc3\xb6generaattori (RTG), sen uusinta sukupolvea edustava Multi-Mission Radioisotope Thermoelectric Generator (MMRTG). RTG-generaattoreita k\xc3\xa4ytettiin menestyksekk\xc3\xa4\xc3\xa4sti Marsissa jo vuonna 1976 Viking 1 ja Viking 2 Mars-laskeutujien lennoilla. Curiosityn MMRTG-generaattorin polttoaineena on 4,8 kg plutonium-238:n dioksidiyhdistett\xc3\xa4 (plutoniumdioksidia), mik\xc3\xa4 tuottaa 120 watin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tehon._NEWLINE_Curiosityssa on kaksi identtist\xc3\xa4  "Rover Compute Element" (RCE) tietokonetta joista toinen toimii varalaitteena. Kummankin tietokoneen muisteina toimii s\xc3\xa4teilysuojattu 256 kt EEPROM, 256 mt DRAM ja 2 Gt flash-muisti. Suorittimena on Spiritiss\xc3\xa4 ja Opportunityssa k\xc3\xa4ytetyn  RAD6000:n seuraaja RAD750. Sen suoritusnopeus on 400 MIPS, RAD6000:ssa 35 MIPS_NEWLINE_Tietoliikenneyhteyksiin Curiosity k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 X-aaltoalueen radiol\xc3\xa4hetint\xc3\xa4, jolla saadaan yhteys Maahan. Signaalilta kest\xc3\xa4\xc3\xa4 keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 14 minuuttia 6 sekuntia tavoittaa Maa. P\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Curiosity k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuitenkin tiedonsiirtoon UHF-alueen Electra-Lite ohjelmistopohjaista radiol\xc3\xa4hetint\xc3\xa4 mill\xc3\xa4 Curiosity keskustelee Marsia kiert\xc3\xa4vien satelliittien (NASAn Mars Reconnaissance Orbiter ja Mars Odyssey) kanssa. Curiosityn ja satelliittien v\xc3\xa4linen tiedonsiirtonopeus on vastaavasti 2 Mbit/s ja 256 kbit/s. Kukin satelliitti pystyy olemaan yhteydess\xc3\xa4 Curiosityn kanssa vain noin 8 minuuttia vuorokaudessa. Marsin kiertoradalla on my\xc3\xb6s Curiosityn laskeutumista tarkkaillut Euroopan avaruusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n Mars Express. Satelliitit l\xc3\xa4hett\xc3\xa4v\xc3\xa4t tiedot edelleen Maahan sill\xc3\xa4 niiss\xc3\xa4 on Curiositya suurempi l\xc3\xa4hetysantenni ja enemm\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetystehoa._NEWLINE_Ilmatieteen laitos kehitti kulkijaan paine- ja kosteusmittausinstrumentit (REMS-P ja REMS-H), joilla tutkitaan Marsin kaasukeh\xc3\xa4n olosuhteita. Curiosity laskeutui Marsin Gale-kraatteriin 6. elokuuta 2012. Ilmatieteen laitos osallistuu tutkimusohjelmaan. Marsin kaasukeh\xc3\xa4n tutkimuksia voidaan hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Maan s\xc3\xa4\xc3\xa4n ja ilmaston analysoimisessa._NEWLINE_Curiosity-kulkija oli tarkoitus varustaa my\xc3\xb6s Avatar-elokuvan ohjaajan James Cameronin 3D-kameralla, mutta testaukseen ei riitt\xc3\xa4nyt aikaa ja suunnitelmasta luovuttiin._NEWLINE_Curiosityn ensimm\xc3\xa4iset kuvat oli otettu m\xc3\xb6nkij\xc3\xa4n ohjaamisessa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4vill\xc3\xa4 ajoesteit\xc3\xa4 havaitsevilla matalaresoluutioisilla (2 megapikseli\xc3\xa4) Hazcam-kameroilla. Curiosityn nostettavassa sensorimastossa on parempiresoluutioisia HD-tason kameroita (Mastcamera).\n_START_SECTION_\nLaskeutuminen\n_START_PARAGRAPH_\nCuriosityn laskeutuminen oli hyvin monimutkainen operaatio, eik\xc3\xa4 senkaltaista oltu aikaisemmin yritetty toteuttaa. Jokaisessa laskeutumisen vaiheessa Curiosityn laskeutumisnopeutta v\xc3\xa4hennettiin. Kulkijan suuren massan vuoksi joidenkin aikaisempien luotainten (Mars Pathfinder, Mars Exploration Rover) k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 laskeutumista pehment\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kaasutyynyj\xc3\xa4 ei voitu en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4. Marsin kaasukeh\xc3\xa4 ei ole my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tihe\xc3\xa4, jotta voitaisiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 pelkk\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmajarrutusta ja laskuvarjoa laskeuduttaessa. MSL k\xc3\xa4ytti uutta suureen laskeutumistarkkuuteen pystyv\xc3\xa4\xc3\xa4 EDL-laskeutumisj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 (kiertoradalle asettuminen, laskeutuminen ja maahantulo), jonka avulla Curiosity voitiin laskea 20 \xc3\x97 7 km:n alueelle, toisin kuin 150 \xc3\x97 20 km laskeutumistarkkuutta k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt Mars Exploration Roverin laskeutumisj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Laskeutumisoperaatio kesti seitsem\xc3\xa4n minuuttia. Seuraavassa yksinkertaistettu kuvaus laskeutumisesta, joka koostui nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 per\xc3\xa4kk\xc3\xa4isest\xc3\xa4 vaiheesta.\n_START_SECTION_\nOhjattu kaasukeh\xc3\xa4\xc3\xa4n saapuminen\n_START_PARAGRAPH_\n10 minuuttia ennen Marsin kaasukeh\xc3\xa4\xc3\xa4n saapumista MSL:n kiertoradalle tuonut avaruusaluksen osa, joka huolehti Mars-lennon tietoliikenneyhteyksist\xc3\xa4, virransy\xc3\xb6t\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja ty\xc3\xb6nt\xc3\xb6voimasta, irtautui muusta aluksesta (engl. Cruise Stage Separation) ja tuhoutui my\xc3\xb6hemmin Marsin kaasukeh\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Lennolla Curiositya avaruudessa ja kaasukeh\xc3\xa4\xc3\xa4n laskeuduttaessa suojaavan suojakuoren (aeroshell) rakettimoottorit (ohjausmoottorit) k\xc3\xa4ynnistyiv\xc3\xa4t minuutin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4, pys\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t aluksen py\xc3\xb6rimisliikkeen ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4t Marsin kaasukeh\xc3\xa4\xc3\xa4n saavuttaessa alusta suojaavan suojakuoren alaosan l\xc3\xa4mp\xc3\xb6kilven oikeaan asentoon ilmajarrutusta varten. L\xc3\xa4mp\xc3\xb6kilpi on suurin t\xc3\xa4h\xc3\xa4n asti avaruudessa k\xc3\xa4ytetty, halkaisijaltaan 4,5 metri\xc3\xa4. Siin\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin samaa materiaalia (PICA \xe2\x80\x94 Phenolic Impregnated Carbon Ablator), jota k\xc3\xa4ytettiin Stardust-komeettaluotaimen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6kilvess\xc3\xa4. L\xc3\xa4mp\xc3\xb6kilpi v\xc3\xa4hensi laskeutumisnopeuden kaasukeh\xc3\xa4\xc3\xa4n tulon 5,8 km/s:st\xc3\xa4 noin 470 m/s:\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 nopeudessa voitiin jo avata laskuvarjo noin 4 minuutin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4. 75 sekuntia kaasukeh\xc3\xa4\xc3\xa4n saapumisesta l\xc3\xa4mp\xc3\xb6kilpi saavutti suurimman l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilansa 2\xc2\xa0090 \xc2\xb0C, kun kaasukeh\xc3\xa4 muunsi liike-energiaa l\xc3\xa4mm\xc3\xb6ksi. Laskeutumistarkkuuteen vaikutti se, ett\xc3\xa4 painopisteelt\xc3\xa4\xc3\xa4n ep\xc3\xa4keskinen suojakuori aiheutti nostetta, joka suuntaa voitiin ohjata suojakuoren ohjausmoottoreilla ja sitten ohjata laskeutumissuuntaa. Painopisteen muutos  saavutettiin volframipainoilla, jotka sys\xc3\xa4ttiin ulos suojakuoresta ennen kaasukeh\xc3\xa4\xc3\xa4n saapumista.\n_START_SECTION_\nLaskuvarjon aukeaminen\n_START_PARAGRAPH_\nNoin 10 kilometrin korkeudessa avautui halkaisijaltaan 15-metrinen laskuvarjo ja l\xc3\xa4mp\xc3\xb6kilpi irroitettiin noin 5 kilometrin korkeudessa. Videokamera ryhtyi kuvaamaan laskeutumista ja korkeustutka mittaamaan et\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 Marsin kamarasta. Et\xc3\xa4isyyden tiet\xc3\xa4minen oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4, jotta rajallista polttoainetta k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t jarruraketit osattiin k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin oikeaan aikaan.\n_START_SECTION_\nJarruraketteja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 laskeutuminen\n_START_PARAGRAPH_\nLaskuvarjo ja siin\xc3\xa4 kiinni oleva Curiosityn suojakuoren yl\xc3\xa4osa (backshell) irrotettiin noin 1,1 kilometrin korkeudessa Curiositysta ja siihen yhdistetyst\xc3\xa4 laskeutumisosasta. Curiosity oli kiinni 7,6 metrin pituisilla vaijereilla MSL:n laskeutumisosaan (toimii laskeuduttaessa er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisena "avaruusnosturina" (sky crane), jonka nurkissa olevat hydratsiinia k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t jarruraketit (8 kpl) k\xc3\xa4ynnistyiv\xc3\xa4t ja hidastivat entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n laskeutumista. Curiosity siirtyi varastotilasta laskeutumistilaan.\n_START_SECTION_\nAvaruusnostokurki\n_START_PARAGRAPH_\nLaskeutumisosa laski Curiosityn pehme\xc3\xa4sti, py\xc3\xb6r\xc3\xa4t alhaalla, Marsin kamaralle  7,5 metrin korkeudessa ja j\xc3\xa4i leijumaan paikalleen. Curiosity-kulkija tutki kahden sekunnin ajan, tunnistavatko sen py\xc3\xb6r\xc3\xa4t olevansa tukevalla Marsin pinnalla ja laukaisi pienet r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyspanokset, jotka aktivoivat kaapelileikkurit, ja n\xc3\xa4m\xc3\xa4 puolestaan katkaisivat laskeutumisosaan yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4t kaapelit (datakaapelit ja tukikaapelit). Laskeutumisosa erkani raketteja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en Curiositysta ja teki pakkolaskun turvallisen matkan p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n (v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 150 metri\xc3\xa4) Curiositysta._NEWLINE_Avaruusnostokurki-l\xc3\xa4hestymistavasta oli my\xc3\xb6s se hy\xc3\xb6ty, ett\xc3\xa4 mik\xc3\xa4li Curiosity olisi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt laskeutumisessaan omaa rakettimoottoria, olisi Curiosity vaatinut korkeat tukijalustat alleen, jotta rakettimoottori olisi ollut laskeuduttaessa riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 korkeudella Marsin pinnasta eik\xc3\xa4 mahdollisesti mittalaitteita vahingoittuvaa p\xc3\xb6lypilve\xc3\xa4 olisi laskeuduttaessa muodostunut. Curiosity olisi t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in vaatinut my\xc3\xb6s laskeutumisrampin.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xb6yd\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nCuriosity-m\xc3\xb6nkij\xc3\xa4n kauhaan on sattunut t\xc3\xa4h\xc3\xa4n menness\xc3\xa4 ainakin vaikeasti tulkittavia mineraaleja.'