b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen mesoliittinen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen mesoliittinen kausi oli kalenterivuosina noin 8700\xe2\x80\x935100\xc2\xa0eaa, mik\xc3\xa4 vastaa 7400\xe2\x80\x934300\xc2\xa0eaa. radiohiilivuosina. Asutus saapui Suomeen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueelta tai Baltiasta. Kulttuuri pohjautui mets\xc3\xa4stykseen, kalastukseen sek\xc3\xa4 kasvien, sienten ja marjojen ker\xc3\xa4ilyyn. Hirve\xc3\xa4, majavaa ja hyljett\xc3\xa4 pyydettiin eniten. Koira oli Suomen ensiasuttajien ainoa tunnettu kotiel\xc3\xa4in. Asutus sijaitsi muinaisilla rannoilla. Ihmiset liikkuivat saalisel\xc3\xa4inten per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuodenaikojen mukaan sinne, miss\xc3\xa4 saalistus oli helpointa. Suomen alueella asui mesoliittisella kaudella tuhansia tai kymmeni\xc3\xa4 tuhansia ihmisi\xc3\xa4._NEWLINE_Mesoliittisen kauden irtaimia muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 ovat olleet muun muassa pallonuijat, liuskekiviset keih\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4rjet, el\xc3\xa4inp\xc3\xa4\xc3\xa4veistokset ja kvartsiittiset mikroliittiesineet. L\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ovat j\xc3\xa4\xc3\xa4neet puiset ja luiset esineet, sill\xc3\xa4 ne ovat harvoja poikkeuksia lukuun ottamatta lahonneet. Hautoja ja asumusten pohjia tunnetaan t\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ajalta vain muutama.\n_START_SECTION_\nIlmasto ja luonto varhaisella l\xc3\xa4mp\xc3\xb6kaudella\n_START_PARAGRAPH_\nHoloseenin alussa varhaisella mesoliittisella kaudella ilmasto muuttui rajusti. Viel\xc3\xa4 11000\xc2\xa0eaa. mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4 peitti koko Suomen nykyisen alueen. Ilmaston keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila kohosi kuitenkin jopa 10 astetta lyhyess\xc3\xa4 ajassa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 suli etel\xc3\xa4isest\xc3\xa4 ja kaakkoisesta Suomesta. Koska j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 oleva mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 viilensi l\xc3\xa4hiseudun ilmaa, vallitsi alueella arktinen preboreaalinen ilmasto. Lyhyet kes\xc3\xa4t olivat kuivia ja viileit\xc3\xa4, mutta talvet ankaria ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4lumisia._NEWLINE_J\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6lt\xc3\xa4 paljastuneet maat 9500\xc2\xa0eaa. j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t Etel\xc3\xa4-Suomessa suoraan Yoldiameren veden alle ja vain korkeimmat kohdat muodostivat pienen saariston. Ajalta 8800\xc2\xa0eaa. tunnetaan jo norpan luul\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4. Yoldiameren yhteys valtamereen katkesi ja siit\xc3\xa4 tuli Ancylusj\xc3\xa4rvi Ilmasto muuttui tehden lyhyist\xc3\xa4 kesist\xc3\xa4 sateisia ja talvista kylmi\xc3\xa4 ja lumisia._NEWLINE_Ancylusj\xc3\xa4rven saaristossa viihtyiv\xc3\xa4t muun muassa variksenmarjat, mutta mantereella, Pohjois-Karjalassa ja Kannaksella, oli pioneerikasvillisuudelle tarjolla ravinteikasta maata. Kasvillisuusvy\xc3\xb6hykkeet kulkivat mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n suuntaisina etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 pohjoiseen, joten kasvit levisiv\xc3\xa4t Suomeen id\xc3\xa4st\xc3\xa4 p\xc3\xa4in. Ensin tulivat hein\xc3\xa4t, sarat, marunat, savikat, lapinvuokot, napa- ja vaivaispajut, vaivaiskoivut, kev\xc3\xa4thanhikit, pihatattaret ja vihvil\xc3\xa4t. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 peittiv\xc3\xa4t puuttoman ja arktisen maan ja pian niit\xc3\xa4 seurasivat puuvartiset kasvit tyrni, kataja, pihlaja, haapa sek\xc3\xa4 erilaiset pajut._NEWLINE_Boreaaliseen ilmastoon sopeutuneet lajit levisiv\xc3\xa4t vauhdilla Suomeen 8500\xc2\xa0eaa. Erilaiset kangasmaiden varvut ja koivut, kuten tunturi-, hies- ja rauduskoivu, syrj\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t arimmat pioneerilajit. Syntyneet koivun ja haavan sekamets\xc3\xa4t olivat avoimia ja valoisia, mutta pian n\xc3\xa4iden joukkoon levisi m\xc3\xa4nty, joka valtasi itselleen valta-aseman koivun rinnalla. Vuotuinen keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila oli 8000\xc2\xa0eaa. noin 1,5 astetta. Lehtimetsien my\xc3\xb6t\xc3\xa4 saapuivat monet tutut nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4t: mets\xc3\xa4j\xc3\xa4nis, kettu, majava ja hirvi. M\xc3\xa4ntymetsiss\xc3\xa4 viihtyiv\xc3\xa4t ainakin karhu, orava ja n\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4._NEWLINE_Kasvillisuus voisi tarjota runsaan ravinnon linnuille, joista ei kuitenkaan ole n\xc3\xa4in vanhoja luul\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4. Joutsenen luu ajalta 8000\xc2\xa0eaa. l\xc3\xb6ydettiin Karjalankannakselta, mutta suden, naalin, ilveksen sek\xc3\xa4 ahman luul\xc3\xb6yd\xc3\xb6t puuttuvat. Tunturipeuraa on tavattu Pohjois-Norjassa jo 11500\xc2\xa0eaa., mutta vanhin Suomesta l\xc3\xb6ydetty luu ajoitetaan vasta 6600\xc2\xa0eaa., vaikka se on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti noin 2\xc2\xa0000 vuotta vanhempi.\n_START_SECTION_\nSuomen ensimm\xc3\xa4iset asukkaat\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset Suomeen saapuneet asukkaat saapuivat l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja toivat tullessaan omat taidot ja tapansa. Varhaisten arkeologisten l\xc3\xb6yt\xc3\xb6jen valossa on aiemmin ollut vaikeaa kytke\xc3\xa4 tulijat tunnettuihin kulttuureihin. Samaan aikaan ihmisi\xc3\xa4 eli Norjan l\xc3\xa4nsirannikon nuoremmassa Fosnan kulttuurissa ja vanhemmassa Pohjois-Norjan Komsan kulttuurissa. Toisaalta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vaikuttivat Swidryn kulttuurin mesoliittiset seuraajat, vanhempi Butovon kulttuuri ja nuorempi Veretjen kulttuuri, molemmat \xc3\x84\xc3\xa4nisen it\xc3\xa4puolella. Etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Baltiassa tunnetaan Kundan kulttuuri. Etel\xc3\xa4-Ruotsin mesoliittiset ryhm\xc3\xa4t, kuten esimerkiksi Maglemosen kulttuuri, on pohdinnoissa j\xc3\xa4tetty huomiotta, sill\xc3\xa4 Pohjois-Ruotsissa ollut laaja j\xc3\xa4\xc3\xa4kentt\xc3\xa4 esti siirtymisen Suomen puolelle._NEWLINE_Etel\xc3\xa4isen- ja kaakkoisen Suomen varhaiset mesoliittiset asuinpaikkojen l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t muistuttavat Kundan kulttuurissa tehtyj\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4. Kundan kulttuurin laajin vaikutusalue ulottuu siten Etel\xc3\xa4-Suomeen asti, mutta sen p\xc3\xa4\xc3\xa4alue j\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomenlahden etel\xc3\xa4puolelle. Lahden pohjoispuolella esinekulttuuri muuttuu pian omintakeiseksi ja sit\xc3\xa4 vaihetta kutsutaan Suomusj\xc3\xa4rven kulttuuriksi._NEWLINE_Joidenkin tietojen mukaan Karjalankannaksella ja Lahden seuduilla saatettiin asua jo 8900\xc2\xa0eaa. Pioneeriasukkaat, jotka saapuivat Suomeen alkaen noin 8600\xc2\xa0eaa., olivat ensin v\xc3\xa4h\xc3\xa4lukuisia ja j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t vain harvoja j\xc3\xa4lki\xc3\xa4 arkeologien l\xc3\xb6ydett\xc3\xa4viksi. Siksi onkin tarkoituksenmukaista esitell\xc3\xa4 aikaj\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4 ne harvat varhaisen mesoliittisen kauden asuinpaikat, joista on tietoa saatavilla. Suomen ensiasutusta on aiemmin kutsuttu "Askolan kulttuuriksi", mutta k\xc3\xa4sitett\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4._NEWLINE_Joutsenossa Kuurmanpohjan Saarenojan varhaismesoliittisella asuinpaikalla on suoritettu kaivauksia vuodesta 2000 l\xc3\xa4htien. Materiaalia on l\xc3\xb6ytynyt runsaasti. Saarenoja 2 -asuinpaikkaa voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 yhten\xc3\xa4 Suomen merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4st\xc3\xa4 varhaismesoliittisesta kohteesta jo ik\xc3\xa4ns\xc3\xa4kin puolesta. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6materiaaliin kuuluu my\xc3\xb6s palanutta luuta, jonka varhaisin ajoitus on 8600\xc2\xa0eaa._NEWLINE_Lahden Ristolassa on varhainen asuinpaikka 10\xc2\xa0400 vuoden takaa. Jos asuinpaikka, joka sijaitsee nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 73 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella, oli muinaisen Ancylusj\xc3\xa4rven rannalla, ajoittuu se karkeasti vuosiin 8600\xe2\x80\x938200\xc2\xa0eaa. Asuinpaikalta l\xc3\xb6ytyneet iskoksien piimateriaalit ovat per\xc3\xa4isin kahdelta kaukaiselta, ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iselt\xc3\xa4 ja balttilaiselta, piivy\xc3\xb6hykkeelt\xc3\xa4. Piiesineiden ty\xc3\xb6st\xc3\xb6tapa ja muotoilu viittaa siihen, ett\xc3\xa4 asuttajat olivat l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin Kundan kulttuurin piirist\xc3\xa4._NEWLINE_Utsjoen Vetsij\xc3\xa4rven Sujalan asuinpaikka l\xc3\xb6ydettiin 2002 ja se edustaa pohjoisen Lapin varhaista asuttamista. Kyseess\xc3\xa4 on pieni Vetsij\xc3\xa4rven muinaisessa saaressa oleva leiri, jossa J\xc3\xa4\xc3\xa4merelt\xc3\xa4 tulleet mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4t viipyiv\xc3\xa4t suotuisan sesongin ajan. Asuinpaikka ajoitetaan 8300\xe2\x80\x938200\xc2\xa0eaa. ja kaivauksissa havaitut esinel\xc3\xb6yd\xc3\xb6t vaikuttavat tulevan Kundan kulttuurin piirist\xc3\xa4._NEWLINE_Muita varhaisia asuinpaikkoja on l\xc3\xb6ydetty muun muassa Orimattilan Myllykoskelta (8800\xc2\xa0eaa.), Enosta (8700\xc2\xa0eaa.), Antreasta (Karjalankannakselta), M\xc3\xa4nts\xc3\xa4l\xc3\xa4st\xc3\xa4, Hyrynsalmelta, Suomussalmelta, Askolasta ja Anteran Kelpoj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 Karjalankannakselta.\n_START_SECTION_\nIlmasto saavuttaa l\xc3\xa4mpimimm\xc3\xa4n vaiheensa\n_START_PARAGRAPH_\nEdell\xc3\xa4 kuvatulla ajanjaksolla j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6t olivat 8000\xc2\xa0eaa. poistuneet Suomesta. Ruotsiin asti kutistuneet j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6t eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 vaikuttaneet It\xc3\xa4- ja Keski-Suomen ilmastoon ja vuotuinen keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila jatkoi nousuaan. Ilmasto oli kuitenkin 1\xc2\xa0000 vuotta kuivaa. Kasvillisuusvy\xc3\xb6hykkeet kulkivat nyt id\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen, joten kasvillisuus levisi p\xc3\xa4\xc3\xa4osin etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 pohjoiseen. Harmaalepp\xc3\xa4, joka on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 laji ekosysteemille, levisi Inarinj\xc3\xa4rven korkeudelle saakka, mutta tervalepp\xc3\xa4 kykeni nousemaan vain Kainuun korkeudelle._NEWLINE_Lintujen luut ovat yleens\xc3\xa4 h\xc3\xa4vinneet vanhoista j\xc3\xa4tetunkioista ja ensimm\xc3\xa4iset merkit eri lajeista havaitaan vasta kampakeraamiselta kaudelta. Silti on varmaa, ett\xc3\xa4 linnut muuttivat hyvinkin pohjoiseen pian j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Noin 7000\xc2\xa0eaa. oli vuotuinen keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila noussut 3,5 asteeseen. Ilmasto oli nykyist\xc3\xa4 l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4mpi ja kosteampi. Ymp\xc3\xa4ri vuoden satoi enemm\xc3\xa4n ja j\xc3\xa4rvien vedet olivat nykytasoa korkeammalla. Nyt saapuivat hitaasti levi\xc3\xa4v\xc3\xa4t lajit, jotka my\xc3\xb6s tarvitsivat sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 kosteutta. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ovat p\xc3\xa4hkin\xc3\xa4pensas, kyn\xc3\xa4jalava, vuorijalava, tammi ja saarni. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t koskaan ehtineet levit\xc3\xa4 pohjoisimpaan Lappiin saakka, vaan niiden levinneisyyden pohjoisraja kulki poikittain maan poikki eri leveysasteilla. Lehdoissa viihtyiv\xc3\xa4t muun muassa humala ja nokkonen, jota saatettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 hy\xc3\xb6tykasvina._NEWLINE_Kylm\xc3\xa4 jakso 6200\xc2\xa0eaa. n\xc3\xa4kyy siitep\xc3\xb6lyanalyysiss\xc3\xa4 siitep\xc3\xb6lyn v\xc3\xa4henemisen\xc3\xa4. Jos puusto k\xc3\xa4rsi t\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana, on se voinut lamauttaa aikansa ekosysteemin ja haitata ihmisten selvi\xc3\xa4mist\xc3\xa4 etel\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Suomessa, miss\xc3\xa4 vaikutukset olivat suurimmat. Ilmaston viileneminen johtui Amerikan j\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rven purkautumisesta Atlanttiin._NEWLINE_Noin 6000\xc2\xa0eaa. j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeinen ilmasto saavutti l\xc3\xa4mp\xc3\xb6maksiminsa. Tuolloin vuotuinen keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila oli 5\xe2\x80\x935,5 astetta (nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n 4 astetta). L\xc3\xa4mp\xc3\xb6kausi jatkui tasaisena 4000\xc2\xa0eaa. asti, jolloin ilmasto alkoi hitaasti j\xc3\xa4\xc3\xa4hty\xc3\xa4 kohti nykyl\xc3\xa4mp\xc3\xb6tiloja. Tammi kasvoi koko Etel\xc3\xa4-Suomessa, vuorijalava ja mets\xc3\xa4lehmus levisiv\xc3\xa4t Kainuun korkeudelle ja p\xc3\xa4hkin\xc3\xa4pensas Keskipohjanmaalle asti. Valtapuuna oli m\xc3\xa4nty, mutta koivu ja haapa olivat my\xc3\xb6s yleisi\xc3\xa4. Muita mainittuja lehtipuita kasvoi suotuisissa paikoissa muodostaen monilajisia lehtoja. My\xc3\xb6s pensaita kasvoi paljon enemm\xc3\xa4n kuin nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Vesip\xc3\xa4hkin\xc3\xa4 kasvaa vedess\xc3\xa4 Baltiassa ja Euroopassa. Sen hedelm\xc3\xa4 maistuu kastanjalle ja arvellaan, ett\xc3\xa4 ihmiset levittiv\xc3\xa4t sit\xc3\xa4 kaikkiin J\xc3\xa4rvi-Suomen lammikoihin omaksi ravinnokseen. L\xc3\xa4mp\xc3\xb6kaudella se levisi Kuopion korkeudelle asti._NEWLINE_It\xc3\xa4meren Ancylus-vaihe loppui Tanskan salmien auettua Pohjanmerelle 6000\xc2\xa0eaa. Suolaista merivett\xc3\xa4 alkoi virrata It\xc3\xa4meren altaaseen ja suolapitoisuus alkoi varovasti nousta (Mastogloiameri). Tanskan salmien aukeaminen johtui valtamerten pinnan noususta j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden viimeisten j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6iden sulaessa. Merenpinnan nousu jatkui ja It\xc3\xa4meren suolapitoisuus lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi edelleen. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 vaihetta kesti 5\xc2\xa0000\xe2\x80\x936\xc2\xa0000 vuotta. Muinaista suolaista It\xc3\xa4merta kutsutaan yleisesti Litorinamereksi._NEWLINE_Ilmasto s\xc3\xa4ilyi melko samanlaisena mesoliittisen kauden loppuajan 5000\xc2\xa0eaa. saakka\n_START_SECTION_\nAsutuksen vakiintuminen Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nVarhaisen mesoliittisen kauden uudet tulijat tutustuivat luontoon ja alkoivat sopeutua alueella el\xc3\xa4miseen monilla tavoilla. Kun maa kohosi ja ilmasto l\xc3\xa4mpeni lis\xc3\xa4\xc3\xa4, kasvimaailma monipuolistui ja riistan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi. Yh\xc3\xa4 useampi ryhm\xc3\xa4 j\xc3\xa4i kiertelem\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Suomen alueella ja n\xc3\xa4in voidaan katsoa v\xc3\xa4en asettuneen t\xc3\xa4nne._NEWLINE_Suomen alueen geologia poikkesi mannermaisesta siin\xc3\xa4, ettei aiemmin suosittua piikive\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytynyt. Piin korvasi kvartsi, joka oli kovaa ja lohkesi samalla tavalla ter\xc3\xa4v\xc3\xa4reunaisiksi mikroliiteiksi. My\xc3\xb6s liuskekivet, kuten viher-, s\xc3\xa4dekivi- ja punaliuske, tulivat suosituiksi ja jopa pehme\xc3\xa4\xc3\xa4 vuolukive\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin satunnaisesti. Niist\xc3\xa4 oli helppo muotoilla ty\xc3\xb6- ja mets\xc3\xa4styskalujen teriksi sek\xc3\xa4 muiksi esineiksi. N\xc3\xa4iden esineiden muotokieli poikkeaa aikaisemmasta suuresti ja toimii siksi alueella syntyneen kulttuurin tunnusmerkkin\xc3\xa4. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n kului aikaa noin 600\xe2\x80\x931\xc2\xa0000 vuotta._NEWLINE_Mesoliittinen kulttuuri vakiintui Suomeen noin 6500 radiohiilivuotta eaa. eli noin 7500\xc2\xa0eaa. Kulttuurin ajoitus vaihtelee eri l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 ja sen sanotaan my\xc3\xb6s alkavan 8000\xc2\xa0eaa._NEWLINE_Mesoliittisen kauden ensimm\xc3\xa4isen kolmanneksen j\xc3\xa4lkeen vakiintunutta vaihetta kutsutaan ensimm\xc3\xa4isen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikan mukaan Suomusj\xc3\xa4rven kulttuuriksi. Vaikka alkuajoitukset vaihtelevatkin, voidaan pioneerivaiheen katsoa muuttuneen Suomusj\xc3\xa4rven kulttuuriksi, kun sen tunnusomaiset esineet l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t asuinpaikalta. Kulttuurin katsotaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyneen saviastioiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6noton yhteydess\xc3\xa4 kampakeraamisen kulttuurin alkaessa 5100\xc2\xa0eaa., vaikka muuten esineist\xc3\xb6 s\xc3\xa4ilyi viel\xc3\xa4 mesoliittisena._NEWLINE_Suomessa alettiin viljell\xc3\xa4 tattaria viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 5300\xc2\xa0eaa. L\xc3\xb6yd\xc3\xb6s tehtiin 2010-luvun alussa Kouvolan Huhdasj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSuomusj\xc3\xa4rven kulttuurin yhten\xc3\xa4isyys\n_START_PARAGRAPH_\nSuomusj\xc3\xa4rven kulttuurin asuinpaikat ja p\xc3\xa4\xc3\xa4osa esinel\xc3\xb6yd\xc3\xb6ist\xc3\xa4 on tehty mesoliittisen kauden merenrannikolta. Alue alkaa Laatokan seuduilta ja seuraa Etel\xc3\xa4-Suomen muinaisia rannikoita l\xc3\xa4nteen ja sitten pohjoiseen Per\xc3\xa4merelle saakka. Pohjois-raja vedet\xc3\xa4\xc3\xa4n Oulun ja Rovaniemen korkeudelle. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6alue on leve\xc3\xa4, koska asutus seurasi maan kohoamisen vuoksi vet\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4\xc3\xa4 rantaviivaa. Sis\xc3\xa4maassa on l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 tehty v\xc3\xa4h\xc3\xa4n._NEWLINE_Suomusj\xc3\xa4rven kulttuuria pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n melko yhten\xc3\xa4isen\xc3\xa4, vaikka pieni\xc3\xa4 alueellisia eroja tunnetaankin. Ainoa k\xc3\xa4ytetty jaottelu on ajallinen: kulttuuri jaetaan Ancylus- ja Litorinamesoliittisiin vaiheisiin._NEWLINE_Er\xc3\xa4it\xc3\xa4 alueellisia piirteit\xc3\xa4 kuitenkin voidaan havaita. It\xc3\xa4-Suomessa kulttuurikuva oli hieman toisenlainen kuin Etel\xc3\xa4- ja L\xc3\xa4nsi-Suomessa. Esinetyypit, kuten esimerkiksi Ilomantsin kirveet, poikkesivat materiaalinsa ja muotoilunsa puolesta muiden esineist\xc3\xa4. Alueen raja kulki l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Karjalankannakselta Pohjois-Karjalaan ja sen keskus on sijainnut mahdollisesti Aunuksessa. Karjalan alueen kulttuuria, jonka kiistaton keskus on \xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6, ei pidet\xc3\xa4 osana Suomusj\xc3\xa4rven kulttuuria._NEWLINE_L\xc3\xa4nsi-Suomessa voidaan havaita eroja Etel\xc3\xa4-Suomen ja Per\xc3\xa4meren seudun v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Etel\xc3\xa4n omat esinemuodot ja pohjoisen tapa hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4\xc3\xa4 liuskeita ovat esinekulttuurin eroja. Syy t\xc3\xa4llaiselle kehitykselle voi olla v\xc3\xa4est\xc3\xb6lis\xc3\xa4n saaminen Kundan kulttuurista Virosta. Pohjoisessa on my\xc3\xb6s huomioitava Ruotsin kulttuurien vaikutus er\xc3\xa4iss\xc3\xa4 esinetyypeiss\xc3\xa4 ja koko pohjoisen alueen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n vaikutus._NEWLINE_Oulun ja Rovaniemen pohjoispuolen alueet ja Ruotsin alueet eiv\xc3\xa4t kuuluneet Suomusj\xc3\xa4rven kulttuurin piiriin. Ruotsissa vaikutti toinen kulttuuri ja pohjoisessa sis\xc3\xa4maassa varmasti jokin muu kulttuuri. My\xc3\xb6s Suomen sis\xc3\xa4maassa, josta on tehty v\xc3\xa4h\xc3\xa4n esinel\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4, oli varmasti jonkinlaista asutusta. Muun orgaanisen esineist\xc3\xb6n puuttuminen vaikeuttaa sek\xc3\xa4 kulttuurin alkuper\xc3\xa4n ja sis\xc3\xa4isen eriytymisen havaitsemista. Siksi alueellisia eroja ja niiden maantieteellisi\xc3\xa4 rajoja ei voida luotettavasti m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAsumukset ja asuinpaikat\n_START_PARAGRAPH_\nVarhaisen mesoliittisen kauden asuinpaikoista on vaikea l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkkej\xc3\xa4. Utsjoen Sujalan asuinpaikalta noin 8200\xc2\xa0eaa. on l\xc3\xb6ydetty viitteit\xc3\xa4 asumuksen sijainnista sek\xc3\xa4 oviaukon suunnasta iskosten ja nokimaan sijainnin perusteella. Muita merkkej\xc3\xa4, kuten pylv\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4lki\xc3\xa4 tai pohjan painaumaa, asumuksesta ei ole, joten se on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ollut kevytrakenteinen kota. Asuinpaikka on kuitenkin varhaismesoliittinen eik\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 lueta viel\xc3\xa4 Suomusj\xc3\xa4rven kulttuuriin kuuluvaksi._NEWLINE_Mesoliittisen kauden asumusten rakenteita ei ole kaivauksilla pystytty selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Esimerkiksi Sudenkopinharjun asuinpaikalla Kymenlaakson Pyht\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 havaittiin 1985 maastossa useita loivia painanteita, joita ep\xc3\xa4iltiin asumuksen pohjaksi raivatuiksi alueiksi. Paikalla suoritettiin pelastuskaivaukset, jossa nelj\xc3\xa4 asumuksen painannetta seitsem\xc3\xa4st\xc3\xa4 tutkittiin ja yksi painanne tutkittiin perusteellisesti. Asumuksen alkuper\xc3\xa4inen muoto j\xc3\xa4i kaivauksissa ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4ksi, mutta oviaukko l\xc3\xb6ydettiin ja se osoitti it\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4in. Alueelta tavattiin vain yksi kivill\xc3\xa4 reunustettu liesi. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6materiaalina saatiin talteen muun muassa kvartsi- ja kivi-iskoksia sek\xc3\xa4 kvartsi- ja kiviesineit\xc3\xa4. Piimateriaalia ei asuinpaikalta l\xc3\xb6ydetty. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6materiaalista ei teetetty ajoituksia, mutta asuinpaikka ajoittunee mesoliittiselle kaudelle. Asumuksen arvellaan olleen pohjakuvioltaan py\xc3\xb6re\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 viittaa kota- tai majamaiseen rakennelmaan. My\xc3\xb6hemmin havaittiin lis\xc3\xa4\xc3\xa4 py\xc3\xb6re\xc3\xa4hk\xc3\xb6j\xc3\xa4 painanteita (10 metri\xc3\xa4 halkaisijaltaan). Asuinpaikan painanteita on arvioitu olleen v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 120 metrin matkalla l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 muinaista merenrantaa._NEWLINE_Mesoliittisia asuinpaikkoja tunnetaan runsaasti, mutta niill\xc3\xa4 ei yleens\xc3\xa4 ole havaittu asumuksien painanteita. Asumukset ovat saattaneet olla kevytrakenteisia ja vaatineet vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4 tukirakennelmia, jolloin niist\xc3\xa4 ei ole j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt j\xc3\xa4lki\xc3\xa4. Asumuksen mahdollinen sijainti voidaan joskus havaita kivien ja iskosten hajonnasta sek\xc3\xa4 kivetyn nuotion sijainnista. Asuinpaikat sijaitsivat j\xc3\xa4rvien tai meren rantahietikoilla. Ranta aukesi etel\xc3\xa4iseen suuntaan, jotta auringon l\xc3\xa4mm\xc3\xb6st\xc3\xa4 saatiin suurin hy\xc3\xb6ty. Maan kohoamisen vuoksi asuinpaikka saattaa nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n jopa sadan kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rannasta._NEWLINE_Varhaisella mesoliittisella kaudella asuinpaikalla viivyttiin lyhyit\xc3\xa4 aikoja, koska el\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli hyvin liikkuvaista. Samaan paikkaan kuitenkin palattiin my\xc3\xb6hemmin, kun olosuhteet olivat suotuisat. My\xc3\xb6hemmin matkat mahdollisesti lyheniv\xc3\xa4t ja asuinpaikalla viivyttiin pidemp\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nPunamultahaudat\n_START_PARAGRAPH_\nIhmiset haudattiin yleens\xc3\xa4 asuinpaikan l\xc3\xa4heisyyteen hiekkamaahan. Vainajat ja hautaan mahdollisesti haudatut antimet ovat maatuneet. Vainajan ylle ripoteltiin punamultaa, jota l\xc3\xb6ytyy luonnosta sellaisista kohdista, miss\xc3\xa4 rautapitoinen vesi v\xc3\xa4rj\xc3\xa4\xc3\xa4 hiesumaata punaiseksi. Mesoliittisella kaudella arvokkaita kiviesineit\xc3\xa4 ei laskettu hautaan vainajan mukana (joskus kyll\xc3\xa4 luonnonkivi\xc3\xa4), joten haudan paikka paljastuu vain punaisen v\xc3\xa4rins\xc3\xa4 ansiosta. Mainittakoon, ett\xc3\xa4 Vantaan Myyrm\xc3\xa4en J\xc3\xb6nsaksen asuinpaikan yhteydess\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyi 23 punamultahautaa, jossa yhdess\xc3\xa4 oli hauta-antimena kivikirveenter\xc3\xa4._NEWLINE_Mesoliittisia hautoja on tutkittu my\xc3\xb6s Kajaanissa, Kuortaneella, Kuusamossa ja Taipalsaaressa. On huomattu, ett\xc3\xa4 joissakin haudoissa on poltettu nuotiota. Taipalsaaren Vaaterannan haudasta ja Kaukolan Ky\xc3\xb6st\xc3\xa4l\xc3\xa4nharjun (Karjalankannaksella) haudasta on l\xc3\xb6ytynyt palanut ihmisluun palanen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 voi viitata rituaaliseen kannibalismiin.\n_START_SECTION_\nKirveet ja taltat\n_START_PARAGRAPH_\nKirves keksittiin etel\xc3\xa4n suunnalla jo paleoliittisen kauden lopulla, kun mets\xc3\xa4t yleistyv\xc3\xa4t. My\xc3\xb6s Baltiaan suunnanneet ihmiset alkoivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kirvest\xc3\xa4 ja se oli pioneeriasuttajillakin mukana. Ensimm\xc3\xa4iset kirveet olivat varsin yksinkertaisia, mutta ne kehittyiv\xc3\xa4t kauden loppuun menness\xc3\xa4 varsin paljon. Kirveell\xc3\xa4 oli paljon t\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja varmasti siksi niit\xc3\xa4 oli monenlaisia. Osa kirveist\xc3\xa4 oli suuria ja karkeatekoisia. Niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin voimaa vaativiin t\xc3\xb6ihin. Kourutaltat hiottiin siistiksi ja sileiksi, joten niill\xc3\xa4 ilmeisesti veistettiin puuta. Pienimm\xc3\xa4t taltat hiottiin tarkkaan ja istutettiin luun reik\xc3\xa4\xc3\xa4n. Niill\xc3\xa4 tehtiin varmaan hienoimmat puuty\xc3\xb6t._NEWLINE_Ter\xc3\xa4 kiinnitettiin varteen joko pitkitt\xc3\xa4in tai poikittain k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoituksen mukaan. Oikokirveet vartettiin varren suuntaisesti eli pitkitt\xc3\xa4in niin kuin nykykirveskin. Sill\xc3\xa4 veistettiin puuta sivustap\xc3\xa4in. Poikkikirves vartettiin varteen n\xc3\xa4hden kohtisuoraan ja sill\xc3\xa4 veistettiin puuta p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4p\xc3\xa4in. Suomusj\xc3\xa4rven kulttuurissa it\xc3\xa4iset kirveet vartettiin tavallisemmin poikkiter\xc3\xa4iseksi ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 taas oikoter\xc3\xa4iseksi. Varttamisesta ei ole Suomessa l\xc3\xb6ytynyt esimerkkej\xc3\xa4 saatikka edes varsia. Esimerkkej\xc3\xa4 varttamisesta on l\xc3\xb6ydetty muun muassa Virosta ja Tanskasta._NEWLINE_Alkeellinen kirves valmistettiin iskem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kolmiomaiseen muotoonsa, mutta vain kirveen ter\xc3\xa4 hiottiin suoraksi. Sill\xc3\xa4 voitiin karsia oksia, halkaista ohuita puita ja kaataa puita (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa). T\xc3\xa4t\xc3\xa4 kirvestyyppi\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin koko mesoliittisen kauden ajan._NEWLINE_Pohjalainen kirves on levinnyt Etel\xc3\xa4-Lapista ja Pohjois-Pohjanmaalta muualle Suomeen. Se on valmistettu s\xc3\xa4dekiviliuskeesta, joka on kovaa ja tiivist\xc3\xa4 kive\xc3\xa4. Se on muodoltaan pulleahko ja py\xc3\xb6re\xc3\xa4ter\xc3\xa4inen, mutta paremmin viimeistelty kuin alkeellinen kirves. Kirves vartettiin pitkitt\xc3\xa4in. Se ajoitetaan kauden loppupuoliskolle (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa)._NEWLINE_K\xc3\xa4yr\xc3\xa4selk\xc3\xa4inen kourutaltta on kourutalttojen vanhin tyyppi ja sit\xc3\xa4 esiintyy kauden loppupuoliskolla. Se on usein valmistettu vihre\xc3\xa4liuskeesta ja se oli huolellisesti hiottu. Hionnassa kopioitiin luutalttaa, joka valmistettiin suuren el\xc3\xa4imen putkiluusta. Sen levinn\xc3\xa4n painopiste on id\xc3\xa4ss\xc3\xa4, vaikka sit\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy koko maasta. Arvostettua ty\xc3\xb6kalua k\xc3\xa4ytettiin ilmeisesti veistelyyn ja kovertamiseen (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa_NEWLINE_K\xc3\xa4yr\xc3\xa4selk\xc3\xa4inen kirves eli Ilomantsin kirves tehtiin viherliuskeesta ja l\xc3\xb6ytyy yleens\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Suomesta ja Karjalasta. Se on pitk\xc3\xa4nomainen ja py\xc3\xb6re\xc3\xa4ksi muotoiltu, mutta saattaa olla hieman kaarevakin. Varttaminen onnistui kauempaakin ter\xc3\xa4st\xc3\xa4, joten tilaa ty\xc3\xb6skennell\xc3\xa4 oli runsaasti. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin koko mesoliittisen ajan (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa)._NEWLINE_Pohjalainen kourutaltta kehittyi vasta Suomusj\xc3\xa4rven kulttuurin loppuvaiheessa. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin veistelyyn ja oli tasataltan rinnalla puut\xc3\xb6iden perusv\xc3\xa4lineist\xc3\xb6\xc3\xa4. Kourussa kiven ter\xc3\xa4vyys korostui ja sill\xc3\xa4 osalla pystyi veist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n puuta hyvin. Se valmistettiin s\xc3\xa4dekiviliuskeest\xc3\xa4, joka oli kova ja kest\xc3\xa4v\xc3\xa4 kivilaji. Kourutaltan esiintymisen painopiste oli Pohjois-Suomessa (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa)._NEWLINE_Py\xc3\xb6r\xc3\xb6kirves oli py\xc3\xb6re\xc3\xa4k\xc3\xa4rkinen ja pulleahko massiivinen kirves, jonka levinneisyys ulottui Skandinaviasta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. Suomessa sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 mesoliittisella kaudella (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa)._NEWLINE_Etel\xc3\xa4suomalainen taltta oli ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n geometrisen muotoinen ja sen materiaali oli diabaasia. Taltan poikkileikkaus oli suorakaiteen muotoinen ja suora ter\xc3\xa4 hiottiin viistoksi taltan toiselta puolelta. Talttaa k\xc3\xa4ytettiin poikkiter\xc3\xa4isesti. Talttojen hamaralla on joskus j\xc3\xa4lki\xc3\xa4 iskuista, aivan kuin talttaa olisi k\xc3\xa4ytetty ilman vartta. Taltan j\xc3\xa4lki on ollut siisti ja tasainen. Sill\xc3\xa4 on voitu valmistaa esimerkiksi sukset. Esineiden levi\xc3\xa4misalue keskittyi Suomenlahden alueelle ja Satakuntaan. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 valmistettiin kauden loppupuolella (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa)._NEWLINE_Pohjalainen tasataltta oli pohjoinen vastine etel\xc3\xa4suomalaiselle tasataltalle. Sen esiintymisaika alkoi kauden lopussa ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi keraamisella kaudella. Se valmistettiin s\xc3\xa4dekiviliuskeesta ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 oli py\xc3\xb6re\xc3\xa4mpi eik\xc3\xa4 niin viimeistelty kuin etel\xc3\xa4suomalaisella taltalla. Talttoja on tavattu koko maasta Karjalaa my\xc3\xb6ten (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa).\n_START_SECTION_\nMuut esineet\n_START_PARAGRAPH_\nKulttiesineet eiv\xc3\xa4t vaikuta ty\xc3\xb6kaluilta tai aseilta. Niill\xc3\xa4 on voinut olla muinaisuskoon liittyv\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoitus. Huittisten hirvenp\xc3\xa4\xc3\xa4 oli kulttiesine. Siihen oli porattu reik\xc3\xa4 varttamista varten, mutta vuolukivisen\xc3\xa4 sill\xc3\xa4 ei voinut hakata esimerkiksi kive\xc3\xa4. My\xc3\xb6s Rovaniemen puinen hirvenp\xc3\xa4\xc3\xa4 on kulttiesine, vaikka sen ensisijainen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli koristaa veneen keulaa. Sen muu varsinainen tarkoitus liittynee magiaan._NEWLINE_Kulkuv\xc3\xa4lineet on yleens\xc3\xa4 valmistettu puusta, joka lahoaa luonnossa nopeasti. Puu voi s\xc3\xa4ily\xc3\xa4 nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n asti vain hapettomissa olosuhteissa kuten esimerkiksi suon kosteassa turpeessa tai jokiliejussa. Suonpohjia ei Suomessa ole viel\xc3\xa4 tutkittu johdonmukaisesti ja niinp\xc3\xa4 Suomesta tunnetaan vain yksi kulkemiseen liittyv\xc3\xa4 mesoliittinen puuesine. Se on Heinolan reenjalas, joka on ajoitettu vuoteen 6800\xc2\xa0eaa. Mesoliittisia muinaissuksia tai veneit\xc3\xa4 tai meloja ei Suomesta ole l\xc3\xb6ydetty._NEWLINE_Pallonuijat ovat Suomusj\xc3\xa4rven kulttuurissa esinetyyppi, jota ei tavata muissa samanaikaisissa kulttuureissa. Ne valmistettiin usein pehme\xc3\xa4st\xc3\xa4 kivilaadusta, kuten hiekka- tai vuolukivest\xc3\xa4, hakkaamalla ne py\xc3\xb6reiksi ja poraamalla niihin suppilon muotoinen reik\xc3\xa4. Lopuksi pallot viimeisteltiin tikkaamalla ja hiomalla. Pallon pinnalle tikattiin usein sahalaita- tai kuusenhavukuvioita. Ne ajoitetaan Suomusj\xc3\xa4rven kulttuurin alkuun._NEWLINE_Pallonuijien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoitus on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt arvoitukseksi, sill\xc3\xa4 Suomen maanper\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ei ole s\xc3\xa4ilynyt pallonuijan puuvartta tai muutakaan orgaanista j\xc3\xa4\xc3\xa4nnett\xc3\xa4. Varren muoto olisi voinut vihjaista k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoituksesta paremmin. Yleens\xc3\xa4 uskotaan, ett\xc3\xa4 ne olisivat kulttiesineit\xc3\xa4 tai lis\xc3\xa4painoja. Pallonuijat on koristeltu viivoin ja ne on voitu varttaa rei\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n. Pallo on voinut symbolisoida aurinkoa tai kuuta samalla tavalla kuin hirven- tai karhunp\xc3\xa4\xc3\xa4aseet symbolisoivat el\xc3\xa4inten haltijaa tai ainakin saalisel\xc3\xa4int\xc3\xa4 itse\xc3\xa4\xc3\xa4n. Jos pallon varttaa esimerkiksi j\xc3\xa4\xc3\xa4tuuran lis\xc3\xa4painoksi, voi sill\xc3\xa4 hakata j\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 puhki, vaikka ter\xc3\xa4n\xc3\xa4 olisi luutuura. Paino antaa iskulle lis\xc3\xa4pontta (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa). On my\xc3\xb6s ehdotettu, ett\xc3\xa4 pallonuijia olisi k\xc3\xa4ytetty ly\xc3\xb6ntiv\xc3\xa4linein\xc3\xa4 hylkeen mets\xc3\xa4styksess\xc3\xa4._NEWLINE_T\xc3\xa4hden muotoinen nuija vaikuttaa ennemmin aseelta kuin ty\xc3\xb6kalulta. Siin\xc3\xa4 on keskell\xc3\xa4 reik\xc3\xa4 varttamiseen, joka on ollut helppo porata pehme\xc3\xa4\xc3\xa4n liuskekiveen. Pehme\xc3\xa4 kivilaatu viittaa pehme\xc3\xa4\xc3\xa4n kohteeseen eli sill\xc3\xa4 on mahdollisesti isketty el\xc3\xa4int\xc3\xa4 tai ihmist\xc3\xa4. Nuijia esiintyi Pohjanlahden l\xc3\xa4nsirannikolla ja niit\xc3\xa4 tehtiin koko mesoliittinen kauden ajan (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa)._NEWLINE_Ristihakku on my\xc3\xb6h\xc3\xa4isempi esinetyyppi, joka saattoi jatkaa t\xc3\xa4hden muotoisen nuijan perinnett\xc3\xa4. Nuija muistuttaa hakkua, jossa on varren kiinnityskohdan sivuilla korvakkeet tai tapit. On arveltu, ett\xc3\xa4 sen muoto johtuu luisesta aseesta, mik\xc3\xa4 selitt\xc3\xa4isi sen pitkulaisen muodon. Hakun ep\xc3\xa4k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisyys on silmiinpist\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 ja hakun reik\xc3\xa4 onkin sen heikoin kohta. Siksi sen on arveltu olleen kulttiesine. Hakkuja on l\xc3\xb6ydetty koko Etel\xc3\xa4- ja Keskisuomen leveydelt\xc3\xa4 (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa). Esineen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi kampakeraamisella kaudella._NEWLINE_Tuuraa k\xc3\xa4ytettiin j\xc3\xa4\xc3\xa4n rikkomiseen, puun halkaisuun, kovertamiseen tai vaikkapa reikien tekoon kovaan maahan. Se valmistettiin sarvesta, luusta tai kivest\xc3\xa4. Luutuuria ei ole l\xc3\xb6ydetty paljon, koska ne ovat maatuneet, mutta Kirkkonummelta on l\xc3\xb6ytynyt Kirkkonummen luutuura, joka valmistettiin hirven s\xc3\xa4\xc3\xa4riluusta. Luutuuria k\xc3\xa4ytettiin my\xc3\xb6s Kundan kulttuurissa (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa)._NEWLINE_Kivik\xc3\xa4rkiset tuurat valmistettiin s\xc3\xa4dekiviliuskeesta pilstomalla ne pitk\xc3\xa4nomaisiksi ja ne hiottiin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ter\xc3\xa4viksi. Varteen sidottuna niill\xc3\xa4 saattoi ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4 iskem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kohdettaan alasp\xc3\xa4in. Kivik\xc3\xa4rkisi\xc3\xa4 tuuria on k\xc3\xa4ytetty Pohjanlahden rannikoilla, Lapin suurien jokien varsilla, Pohjois-Ruotsissa ja Pohjois-Norjassa (Kuvia ja lis\xc3\xa4tietoa).'