b'\n_START_ARTICLE_\nVaskivesi\xe2\x80\x93Visuvesi\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 4\xc2\xa0622 hehtaaria eli 46,2 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Se on 19,2 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 13,5 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Vaikka j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on reilut ulkomitat, on se luonteeltaan varsin kapea j\xc3\xa4rvi. Sen pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkavan viitoitetun venev\xc3\xa4yl\xc3\xa4n pituus on Visuveden taajamaan saakka 26 kilometri\xc3\xa4. Matkan varrella pitk\xc3\xa4t niemet ja lahdet tekev\xc3\xa4t v\xc3\xa4yl\xc3\xa4n mutkaiseksi ja joskus pakottavat veneilij\xc3\xa4n kapeisiin salmiin. V\xc3\xa4yl\xc3\xa4 kulkee kuuden vesialueen l\xc3\xa4pi, jotka ovat pohjoisesta lukien H\xc3\xa4rk\xc3\xb6sselk\xc3\xa4, Vaskiselk\xc3\xa4, Koronselk\xc3\xa4, Vaskiveden Saviselk\xc3\xa4, Oikanselk\xc3\xa4 ja Visuselk\xc3\xa4. Koronselk\xc3\xa4 voidaan kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 Vaskisalon it\xc3\xa4puolelta, miss\xc3\xa4 reitti kulkee Ristiveden l\xc3\xa4pi. J\xc3\xa4rven p\xc3\xa4\xc3\xa4reitin sivuilla on muutamia mainitsemisen arvoisia lahtia. Savisel\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsipuolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 Liponniemen ja Riihiniemen suojaan useita lahtia, joista perimm\xc3\xa4inen on Vaskivedell\xc3\xa4 sijaitseva Tyrk\xc3\xb6nlahti. Oikansel\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsipuolella on sokkeloinen saaristo, jonka l\xc3\xa4nsipuolella aukeaa Salmenselk\xc3\xa4 ja Nojoskyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Siltasalmen takana viel\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvim\xc3\xa4inen lahti. Oikansel\xc3\xa4n kaakkoisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ntyy Majasaaren pohjoispuolelle l\xc3\xa4hes kuusi kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 lahti, jonka etel\xc3\xa4osaa kutsutaan Kaltinsel\xc3\xa4ksi ja pohjoisosaa J\xc3\xa4hdyslahdeksi. Oikansel\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolella sijaitsee Ripakanvesi, jossa Ripakansaaren taakse j\xc3\xa4\xc3\xa4 Lahnalahti ja siit\xc3\xa4 kapean salmen takana aukeava omaksi j\xc3\xa4rveksi tulkittu Mertuj\xc3\xa4rvi._NEWLINE_J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on laskettu olevan 301 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 957 hehtaaria, mik\xc3\xa4 on noin 17,2\xc2\xa0% j\xc3\xa4rven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on Vaskisalo eli Salonsaari, jonne on tieyhteys ja jonka pinta-ala on noin 320 hehtaaria. Muista saarista 57 on yli hehtaarin suuruisia, 227 yli aarin ja loput 16 ovat alle aarin kokoisia. V\xc3\xa4yl\xc3\xa4n varrella niist\xc3\xa4 ovat Vaskisalon viereinen Kaitasaari, Kompansaari, Leppisaari, Lamminsaari, Haaposaari, Oikansaari, Iso-Rompas, Rautasaari, V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Ripakka, Ripakansaari sek\xc3\xa4 Visusel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Isosaari ja Majasaari. J\xc3\xa4rven tilavuus on 321 miljoonaa kuutiometri\xc3\xa4 eli 0,321 kuutiokilometri\xc3\xa4. Sen keskisyvyys on 7,0 metri\xc3\xa4 ja suurin syvyys on 62 metri\xc3\xa4._NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 319 kilometri\xc3\xa4, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 130 kilometri\xc3\xa4. Rannat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa mets\xc3\xa4maata, vaikka kylien ja kulmakuntien l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 voi peltomaata ulottua rantaan asti. T\xc3\xa4llaisia seutuja sijaitsee Visuvedell\xc3\xa4, Kukonpohjassa, J\xc3\xa4\xc3\xa4hdyspohjassa, Nuuttilassa, Nojoskyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Vaskivedell\xc3\xa4, Korossa ja H\xc3\xa4rk\xc3\xb6skyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Taajama-alueet ulottuvat rannan tuntumaan Virroilla ja Visuvedell\xc3\xa4. Muualla asutus on haja-asutusta ja vapaa-ajan asutusta, joille tulee tiet kantatielt\xc3\xa4 65, valtatielt\xc3\xa4 23, kantatielt\xc3\xa4 66 ja Vaskivedelt\xc3\xa4 kaakkoon kulkevilta yhdysteilt\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvi ulottuu kahden kunnan alueille niin, ett\xc3\xa4 Visuvesi j\xc3\xa4\xc3\xa4 Ruoveden puolelle ja muu osa j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 Virtain puolelle.\n_START_SECTION_\nVedenpinnan korkeus ja j\xc3\xa4idenl\xc3\xa4ht\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nHerraskosken alapuolen korkeusasteikolla on tallennettu vedenpinnan korkeuksia vuosilta 1903\xe2\x80\x931995. Keskivedenkorkeus on ollut 96,14 metri\xc3\xa4 (mpy., N60) ja korkeuden vuotuinen keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen vaihtelu on ollut 105 senttimetri\xc3\xa4. Ylin vedenkorkeus on ollut 97,56 metri\xc3\xa4 (toukokuussa 1903) ja alin 95,39 metri\xc3\xa4 (maaliskuu 1942), jolloin korkeuden \xc3\xa4\xc3\xa4rivaihtelu on 217 senttimetri\xc3\xa4._NEWLINE_J\xc3\xa4\xc3\xa4tymis- ja j\xc3\xa4idenl\xc3\xa4ht\xc3\xb6havaintoja on tehty talvesta 1884\xe2\x80\x931885 alkaen ja niiden havainnointi jatkuu edelleen. Havainnot tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n Kaivoskannan kanavalla. Niiden mukaan varhaisin j\xc3\xa4\xc3\xa4tyminen on ollut 1.11.1888 ja my\xc3\xb6h\xc3\xa4isin 29.1.2008. Varhaisin j\xc3\xa4idenl\xc3\xa4ht\xc3\xb6 on 18.4.1925, mutta samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 se tapahtui my\xc3\xb6s vuonna 2007. My\xc3\xb6h\xc3\xa4isin j\xc3\xa4idenl\xc3\xa4ht\xc3\xb6 on ollut 24.5.1927 tai my\xc3\xb6s samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuonna 1941.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi sijaitsee Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (vesist\xc3\xb6aluetunnus 35) \xc3\x84ht\xc3\xa4rin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Vaskiveden l\xc3\xa4hialueeseen (35.412) j\xc3\xa4rvi kuuluu. J\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus on 96,1 metri\xc3\xa4 mpy._NEWLINE_J\xc3\xa4rven valuma-alue pinta-ala on j\xc3\xa4rvi mukaan lukien 2\xc2\xa0154 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 ja valuma-alueen j\xc3\xa4rvisyys on 10,4\xc2\xa0%. J\xc3\xa4rvi saa p\xc3\xa4\xc3\xa4osan vedest\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc3\x84ht\xc3\xa4rin reitilt\xc3\xa4 Toisvedelt\xc3\xa4, joka laskee H\xc3\xa4rk\xc3\xb6ssel\xc3\xa4lle Herraskoskea ja Herraskosken kanavaa my\xc3\xb6ten. Vesi jatkaa Vaskivedelle Keiturinsalmea my\xc3\xb6ten. Vaskiveden kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Tyrk\xc3\xb6nlahteen laskee Tyrk\xc3\xb6noja, joka on Havanganj\xc3\xa4rven valuma-alueen (35.416) laskuoja. Nojoskyl\xc3\xa4\xc3\xa4n laskee Pihtisalmen kautta Keih\xc3\xa4sj\xc3\xa4rven valuma-alueen (35.415) lasku-uoma. Etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 Visusel\xc3\xa4n Sammakkolahteen laskee Mutioja, joka on Mutiojan valuma-alueen (35.413) laskuoja. Ainoa pohjoisesta tuleva lasku-uoma on Majaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 J\xc3\xa4hdyslahteen laskeva oja, joka on Siekkisj\xc3\xa4rven valuma-alueen (35.417) laskuoja._NEWLINE_Vaskiveden l\xc3\xa4hialueella on 25 yli hehtaarin kokoista j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 tai lampea, jotka laskevat suoraan tai v\xc3\xa4lillisesti j\xc3\xa4rveen. Niist\xc3\xa4 huomattavin on Mertuj\xc3\xa4rvi (29 hehtaaria, ha), joka yhtyy salmen kautta Lahnalahteen. Virtain etel\xc3\xa4puolella sijaitsee j\xc3\xa4rviyl\xc3\xa4nk\xc3\xb6, jossa sijaitsevat Yl\xc3\xa4inen Suonij\xc3\xa4rvi (27 ha), Alainen Suonij\xc3\xa4rvi (10 ha), L\xc3\xb6ytty (12 ha) ja Vanajanlammi (4 ha). N\xc3\xa4m\xc3\xa4 laskevat yhdess\xc3\xa4 H\xc3\xa4rk\xc3\xb6ssel\xc3\xa4n Vapunlahteen. Marttisenalainen (23 ha) on j\xc3\xa4rvi, joka j\xc3\xa4\xc3\xa4 Toisveden ja Vaskiveden v\xc3\xa4liin. Yksin\xc3\xa4inen Keskinenj\xc3\xa4rvi (13 ha) sijaitsee Riistahuhdanvuoren takana ja se laskee Vallinojaa my\xc3\xb6ten Visusel\xc3\xa4n Keskisenlahteen._NEWLINE_J\xc3\xa4rven lasku-uomat ovat Kaivoskannan kanava ja Pusunvuolle, jotka laskevat Tarjanneveteen.'