b'\n_START_ARTICLE_\nFranz Fuchs\n_START_PARAGRAPH_\nFranz Fuchs (12. joulukuuta 1949 Gralla \xe2\x80\x93 26. helmikuuta 2000 Graz) oli it\xc3\xa4valtalainen terroristi. H\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetti yhteens\xc3\xa4 25 kirjepommia monessa eri aallossa ja r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytti putkipommeja vuosien 1993 ja 1997 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen iskuissaan kuoli nelj\xc3\xa4 ja loukkaantui 15 ihmist\xc3\xa4. Vaikka h\xc3\xa4n teki iskunsa Bajuwarischen Befreiungsarmee -nimisen ryhm\xc3\xa4n nimiss\xc3\xa4, h\xc3\xa4nen on todettu toimineen yksin._NEWLINE_Fuchsin iskujen kohteina olivat maansa kansallisten v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6jen edustajat ja maahanmuuttajat sek\xc3\xa4 heille yst\xc3\xa4v\xc3\xa4llismieliset henkil\xc3\xb6t ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t. H\xc3\xa4n aloitti ensimm\xc3\xa4isen kirjepommiaaltonsa joulukuussa 1993, jolloin yksi h\xc3\xa4nen uhreistaan oli Wienin pormestari Helmut Zilk. Zilk menetti kaksi sormeaan avattuaan h\xc3\xa4nelle osoitetun pommikirjeen. Elokuussa 1994 Fuchs kohdisti pommin klagenfurtilaista kaksikielist\xc3\xa4 koulua vastaan ja poliisi Theo Kelz menetti molemmat k\xc3\xa4tens\xc3\xa4 yritetty\xc3\xa4\xc3\xa4n purkaa pommia. Lokakuussa 1994 alkoi toinen kirjepommiaalto, jolloin yksik\xc3\xa4\xc3\xa4n pommeista ei kuitenkaan r\xc3\xa4j\xc3\xa4ht\xc3\xa4nyt. _NEWLINE_Fuchsin ainoa kuolonuhreja aiheuttanut isku tapahtui 5. helmikuuta 1995 Oberwartissa, jolloin nelj\xc3\xa4 kuoli romaneja vastaan suunnatussa pommi-iskussa. Pommin yhteyteen Fuchs oli liitt\xc3\xa4nyt viestin "Roma zur\xc3\xbcck nach Indien" ("romanit takaisin Intiaan"). Kes\xc3\xa4kuussa 1995 h\xc3\xa4n aloitti kolmannen kirjepommiaallon, jonka yhten\xc3\xa4 kohteena oli televisiojuontaja Arabella Kiesbauer, joka ei kuitenkaan avannut saamaansa kirjett\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6kohtaisesti; kirjeen avasi Kiesbauerin avustaja, joka loukkaantui. Lokakuussa ja joulukuussa 1995 seurasivat nelj\xc3\xa4s ja viides kirjepommiaalto. _NEWLINE_Viimeisen kirjepomminsa vuonna 1996 l\xc3\xa4hett\xc3\xa4nyt Fuchs pid\xc3\xa4tettiin 1. lokakuuta 1997. H\xc3\xa4n menetti molemmat k\xc3\xa4tens\xc3\xa4, kun yritti tehd\xc3\xa4 pid\xc3\xa4tyksens\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 itsemurhan r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pommin. Maaliskuussa 1999 oikeus tuomitsi Fuchsin elinkautiseen vankeusrangaistukseen. Helmikuussa 2000 h\xc3\xa4n teki vankilassa itsemurhan hirtt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 itsens\xc3\xa4 parranajokoneen johdolla._NEWLINE_Vuonna 2000 tehtiin Fuchsin tapaukseen perustuva fiktiivinen televisioelokuva Der Briefbomber. Vuonna 2007 Elisabeth Scharang ohjasi puolidokumentaarisen elokuvan Franz Fuchs \xe2\x80\x93 Ein Patriot, jossa Fuchsia esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Karl Markovics.'