b'\n_START_ARTICLE_\nPaino\n_START_PARAGRAPH_\nKappaleen paino on siihen kohdistuva taivaankappaleen (esim. Maan) vetovoima, joka aiheutuu gravitaatiosta ja pienelt\xc3\xa4 osin taivaankappaleen py\xc3\xb6rimisest\xc3\xa4._NEWLINE_Kappaleen paino on suoraan verrannollinen sen massaan, ja se on samalla kappaleella likipit\xc3\xa4en yht\xc3\xa4 suuri kaikkialla Maan pinnalla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi arkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 massan ja painon v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ei aina tehd\xc3\xa4 eroa, vaan usein kappaleen painosta puhuttaessa tarkoitetaan sen massaa. Fysikaalisesti massa ja paino ovat kuitenkin kaksi eri k\xc3\xa4sitett\xc3\xa4. Kappaleen massa on riippumaton sen sijainnista ja sen voidaan katsoa kuvaavan aineen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 kappaleessa, paino kuvaa gravitaation kappaleeseen aiheuttamaa voimaa._NEWLINE_Koska paino on voima, SI-j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sen yksikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 on newton samoin kuin muidenkin voimien. Yksi newton on voima, joka aiheuttaa yhden kilogramman massaiselle kappaleelle kiihtyvyyden 1 m/s\xc2\xb2._NEWLINE_Kappaleen paino G voidaan laskea kohtuullisen tarkasti kaavalla , jossa m on kappaleen massa ja g gravitaatiokent\xc3\xa4n aiheuttama putoamiskiihtyvyys, joka Maassa on noin 9,81\xc2\xa0m/s\xc2\xb2. Sellaisen kappaleen paino, jonka massa on yksi kilogramma, on maapallon vetovoimakent\xc3\xa4ss\xc3\xa4 noin 9,81 newtonia._NEWLINE_Vanhassa kirjallisuudessa painoa ja muitakin voimia mitattiin massayksik\xc3\xb6iss\xc3\xa4. Siten yhden kilogramman voima (kgf) eli kilopondi tarkoittaa sit\xc3\xa4 voimaa, jolla Maa vet\xc3\xa4\xc3\xa4 puoleensa yhden kilogramman massaista kappaletta. Se on siis noin 9,81\xc2\xa0N. Viel\xc3\xa4 nykyisinkin n\xc3\xa4kee paineen yksikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 kg/cm\xc2\xb2, jota nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s tekniseksi ilmakeh\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Muuttumattoman kappaleen massa on vakio riippumatta siit\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 se sijaitsee, Maan pinnalla tai miss\xc3\xa4 tahansa avaruudessa (olettaen, ett\xc3\xa4 kappale ei liiku suhteessa tarkkailijaan \xe2\x88\x92 katso tarkemmin suhteellisuusteoria). Sen paino sen sijaan vaihtelee, jonkin verran jo eri puolilla maapalloakin. Jos kappale siirret\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajalta pohjoisnavalle, sen paino kasvaa noin 0,5\xc2\xa0% Maan gravitaatiokent\xc3\xa4n erojen ja Maan py\xc3\xb6rimisliikkeest\xc3\xa4 aiheutuvien erojen vuoksi. Saman kappaleen paino eri puolilla maapallon pintaa vaihtelee jonkin verran my\xc3\xb6s Maan sis\xc3\xa4osien paikallisten tiheysvaihtelujen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 sen mukaan, mill\xc3\xa4 korkeudella maanpinta on (mit\xc3\xa4 korkeammalla, sit\xc3\xa4 v\xc3\xa4h\xc3\xa4isempi painovoima). Jos kappale vied\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi Kuuhun tai vieraalle planeetalle, sen massa on yh\xc3\xa4 sama kuin Maassakin, mutta sen paino on kyseisen taivaankappaleen massasta ja l\xc3\xa4pimitasta riippuen hyvinkin eri suuri, esimerkiksi Kuussa vain noin kuudesosa siit\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 se on Maassa, johtuen Kuun noin kuusi kertaa heikommasta painovoimasta._NEWLINE_Astronautit voivat kellua avaruusaluksessa ja ovat l\xc3\xa4hes painottomia: astronautin ei tarvitse k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 voimaa pysy\xc3\xa4kseen paikallaan suhteessa avaruusalukseen. Koska kappaleet kuitenkin s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t massan ja inertian, astronautin on k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 kymmenkertainen voima, jos h\xc3\xa4n haluaa siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 yht\xc3\xa4 nopeasti 10\xc2\xa0kg massaista kappaletta 1\xc2\xa0kg massaisen kappaleen sijaan.'