b'\n_START_ARTICLE_\nLumikki\n_START_SECTION_\nJuoni\n_START_PARAGRAPH_\nGrimmin veljesten versiossa lapse\xc2\xadton kuningatar istuu talvi\xc2\xadp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 ompelemassa linnan eeben\xc2\xadpuulla kehystetyn ikkunan \xc3\xa4\xc3\xa4res\xc2\xads\xc3\xa4. H\xc3\xa4n pist\xc3\xa4\xc3\xa4 itse\xc3\xa4\xc3\xa4n sormeen, ja n\xc3\xa4hdess\xc3\xa4\xc3\xa4n punaiset veripisarat ik\xc2\xadkunalaudan lunta vasten h\xc3\xa4n toi\xc2\xadvoo itselleen tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4, jonka iho olisi val\xc2\xadkea kuin lumi, huulet punaiset kuin veri ja hiukset mustat kuin eebenpuu. H\xc3\xa4n saakin tytt\xc3\xa4ren, jolla on n\xc3\xa4m\xc3\xa4 ominaisuudet, ja nime\xc3\xa4\xc3\xa4 lapsen Lumikiksi. _NEWLINE_Jonkin ajan kuluttua kuningatar kuolee ja Lu\xc2\xadmikki saa turhamaisen \xc3\xa4itipuolen. Uudella kuningattarella on taikapeili, jolta h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 on tapana ky\xc2\xadsy\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dKerro, kerro kuvastin, ken on maassa kaunehin\xe2\x80\x9d, mihin peili vastaa kuningattaren olevan maan kaunein. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 p\xc3\xa4i\xc2\xadv\xc3\xa4n\xc3\xa4 peili kuitenkin ilmoittaa Lumikin olevan kaunein, jolloin kateellinen \xc3\xa4itipuoli haluaa tappaa tyt\xc3\xb6n. _NEWLINE_Lumikki vied\xc3\xa4\xc3\xa4n mets\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa h\xc3\xa4nen saattajansa on m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 tappaa h\xc3\xa4net. Mets\xc3\xa4mies kuitenkin heltyy ja p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4 tyt\xc3\xb6n pakenemaan. Lumikki osuu mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4n k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6n luokse ja j\xc3\xa4\xc3\xa4 hoitamaan heid\xc3\xa4n ta\xc2\xadlouttaan. Kuningatar saa kuitenkin selville, ett\xc3\xa4 Lumikki on viel\xc3\xa4 hengiss\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 tappaa Lumikin itse. H\xc3\xa4n myrkytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Lumikin omenan avulla. K\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6t eiv\xc3\xa4t henno haudata kaunista Lumikkia maahan, vaan laskevat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n lasiseen arkkuun keskelle mets\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Riistaa ajava prinssi sattuu n\xc3\xa4ke\xc2\xadm\xc3\xa4\xc3\xa4n lasiarkussa makaavan Lumikin ja rakastuu h\xc3\xa4neen. Prinssi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 arkun kannettavaksi linnaansa, ja arkkua nostettaessa Lumikki her\xc3\xa4\xc3\xa4 henkiin kun h\xc3\xa4nen kurkkuunsa juuttunut omenanpala irtoaa._NEWLINE_\xc3\x84itipuoli saa rangaistuksekseen Lumikin ja prinssin h\xc3\xa4iss\xc3\xa4 hehkuvan kuumat rauta\xc2\xadkeng\xc3\xa4t, joissa h\xc3\xa4nen on tans\xc2\xadsittava itsens\xc3\xa4 kuoliaaksi.\n_START_SECTION_\nSadun uudelleentulkintoja\n_START_PARAGRAPH_\nWalt Disney teki satuun pohjautuvan animaation Lumikki ja seitsem\xc3\xa4n k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6t\xc3\xa4. Elokuva oli Disneyn ensimm\xc3\xa4inen pitk\xc3\xa4 v\xc3\xa4rillinen piirroselokuva, ja se ker\xc3\xa4si heti suuren suosion elokuvateattereissa. Tarina poikkeaa alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 esimerkiksi niin, ett\xc3\xa4 Lumikin maatessa lasikuvussa prinssi suutelee h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 her\xc3\xa4tt\xc3\xa4en tyt\xc3\xb6n henkiin. Disney-elokuva ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kuningattaren rangaistusta, vaan kuningatar putoaa jyrk\xc3\xa4nteelt\xc3\xa4 alas. Elokuvaa pidettiin alkuaikoina hyvin pelottavana, vaikka siit\xc3\xa4 olikin karsittu paljon Grimmin veljesten version v\xc3\xa4kivaltaisuutta. Disneyn elokuvassa k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6iden nimet ovat Viisas, J\xc3\xb6r\xc3\xb6, Unelias, Lystik\xc3\xa4s, Nuhanen\xc3\xa4, Ujo ja Vilkas._NEWLINE_Neil Gaiman on kirjoittanut aiheesta novellin \xe2\x80\x9dLumesta, lasista, omenoista\xe2\x80\x9d (engl. Snow, Glass, Apples).\n_START_SECTION_\nMaria Sophia von Erthal\n_START_PARAGRAPH_\nSadun Lumikin esikuvaksi on arveltu ainakin kahta todellista henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Saksalainen famaseutti Karlheinz Bartels esitti vuonna 1986 teorian, jonka mukaan sadun aiheena olisi ollut Lohr am Mainissa 19. kes\xc3\xa4kuuta 1729 syntynyt Maria Sophia Margaretha Catherina von Erthal. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli Mainzin vaaliruhtinaskunnan diplomaattinen edustaja Philipp Christian von Erthal, joka oli siin\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin l\xc3\xa4heisess\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 aikansa hallitsijoiden kanssa, ett\xc3\xa4 seudun asiakkaat saattoivat pit\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4kin kuninkaallisena, etenkin kun h\xc3\xa4n asui palatsimaisessa Lohrin linnassa. Vuonna 1743 h\xc3\xa4n leskimieheksi j\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4\xc3\xa4n solmi uuden avioliiton Claudia Elisabeth Maria von Venningenin kanssa, joka otti perheess\xc3\xa4 ohjat k\xc3\xa4siins\xc3\xa4, etenkin kun aviomies diplomaattisten teht\xc3\xa4viens\xc3\xa4 vuoksi saattoi vain harvoin olla kotona._NEWLINE_Aiheena sadussa esiintyv\xc3\xa4\xc3\xa4n puhuvaan "taika\xc2\xadpeiliin" on mahdollisesti ollut mainzilaisen peilitehtaan,_NEWLINE_Kurmainzische Spiegel\xc2\xadmanufakturin valmistama koristeltu peili, jonka kehyksiin on kaiverrettu monen\xc2\xadlaisia_NEWLINE_aforismeja. T\xc3\xa4llainen 1700-luvulla valmistettu, "aina toden kertova", 160 cm:n korkuinen peili on Lohrin linnassa edelleenkin, ja yksi siihen kaiverretuista ranskan\xc2\xadkielisist\xc3\xa4 lauseista kuuluu: "Elle brille \xc3\xa0 la lumi\xc3\xa8re" ("H\xc3\xa4n loistaa valossa")._NEWLINE_Kaivoksissa ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4t k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6t esiintyv\xc3\xa4t useissa muissakin kansan\xc2\xadsaduissa. Aiheena on ep\xc3\xa4ilem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ollut se, ett\xc3\xa4 entis\xc2\xadaikaan kaivoksissa usein k\xc3\xa4ytettiin lapsity\xc3\xb6voimaa, koska lapset mahtuivat aikuisia helpommin ry\xc3\xb6mim\xc3\xa4\xc3\xa4n ahtaissa kaivos\xc2\xadk\xc3\xa4yt\xc3\xa4viss\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi kaivosty\xc3\xb6 ja huono ruoka\xc2\xadvalio usein johtivat siihen, ett\xc3\xa4 lapsuudesta saakka kaivoksissa ty\xc3\xb6skennelleet j\xc3\xa4iv\xc3\xa4tkin pieni\xc2\xadkasvuisiksi._NEWLINE_Bartelsin teorian mukaan Lumikki-sadun k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6t ty\xc3\xb6skenteliv\xc3\xa4t Bieberin kaivoksissa noin 35 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Lohrista. Nykyisin Lumikin oletettu, Lohrista Bieberiin johtanut pakotie on erityisesti viitoitettu._NEWLINE_Bartelsin mukaan Lumikille tarjottu omena oli myrkytetty myrkkykoison (Atropa belladonna) mehulla. Myrkkykoisoa todella kasvaa runsaasti Lohr am Mainin ja Spessartin seudulla, ja jos sit\xc3\xa4 tulee niellyksi hieman tappavaa annosta pienempi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, se saattaa todella aiheuttaa sadussa kuvatun kaltaisen valekuoleman, jolloin myrkytyksen uhria helposti voidaan luulla kuolleeksi, mutta my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n viel\xc3\xa4 virkoaa henkiin._NEWLINE_Erthalin suku\xc2\xadhistorian laati my\xc3\xb6hemmin M. B. Kittel. H\xc3\xa4nen mukaansa Maria Sophia oli luonteeltaan er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc2\xadlainen "laupeuden ja hyvyyden enkeli", joka monin tavoin auttoi k\xc3\xb6yhi\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4rsivi\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi seudun v\xc3\xa4est\xc3\xb6 alkoi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 jonkinlaisena prinsessan ihannekuvana, joka kansan\xc2\xadtarinoissa varsin pian kehittyi suorastaan satuhahmoksi.\n_START_SECTION_\nHessenil\xc3\xa4inen prinsessa Margarethe\n_START_PARAGRAPH_\nEckhard Sanderin mukaan Lumikin todellinen esikuva oli Waldeckin kreivi Filip IV von Wildungenin tyt\xc3\xa4r_NEWLINE_Margarethe (1533-1554). H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 omisti seudulla useita kuparikaivoksia, joiden ty\xc3\xb6n\xc2\xadtekij\xc3\xb6ist\xc3\xa4 monet olivat lapsia. Margarethe joutui 17-vuotiaana pakenemaan kotoaan, koska h\xc3\xa4n ja h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 uusi puoliso eiv\xc3\xa4t voineet siet\xc3\xa4\xc3\xa4 toisiaan. Margarethe asettui tuolloin Espanjan hallinnassa olleeseen Brysseliin. Siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kosi Espanjan kruununprinssi, my\xc3\xb6hempi kuningas Filip II. Avioliitto\xc2\xadhanke kuitenkin raukesi, kun Margarethe kuoli vain 21 vuoden ik\xc3\xa4n\xc3\xa4, huhujen mukaan myrkytettyn\xc3\xa4.'