b'\n_START_ARTICLE_\nRantakukka\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nMonivuotinen rantakukka kasvaa 40\xe2\x80\x93120 cm korkeaksi. Kasvin varsi on pysty, nelis\xc3\xa4rm\xc3\xa4inen ja tavallisesti hienon karvan peitossa. Ruodittomat lehdet ovat varressa vastakkain, s\xc3\xa4teitt\xc3\xa4isesti tai kierteisesti. Muodoltaan ne ovat kapeanpuikeita, hertta- tai py\xc3\xb6re\xc3\xa4tyvisi\xc3\xa4 ja 4\xe2\x80\x9310 cm pitki\xc3\xa4. Purppuranpunaiset kukkat\xc3\xa4hk\xc3\xa4t l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t lehtihangoista, ja ne voivat kasvaa jopa 40 cm pitkiksi. Rantakukka kukkii Suomessa hein\xc3\xa4-elokuussa. Siemenet ovat tummia, ja ne levi\xc3\xa4v\xc3\xa4t joko veden mukana tai j\xc3\xa4\xc3\xa4n pinnalla.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nRantakukkaa tavataan kosteilla paikoilla l\xc3\xa4hes koko Euroopassa. Laji puuttuu Islannista, Skotlannin yl\xc3\xa4nk\xc3\xb6alueilta, Keski- ja Pohjois-Norjasta ja -Ruotsista sek\xc3\xa4 Pohjois-Suomesta ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n pohjoisosista. Euroopan ulkopuolella lajia tavataan Pohjois-Afrikassa Marokosta Tunisiaan, Turkissa, paikoitellen Kiinassa, Korean niemimaalla sek\xc3\xa4 koko Japanissa. Pohjois-Amerikkaan laji on levinnyt ihmisen mukana, ja voimakkaan levi\xc3\xa4misen takia sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yhten\xc3\xa4 sadasta haitallisimmasta vieraslajista._NEWLINE_Suomessa rantakukkaa tavataan paikoin hyvinkin yleisen\xc3\xa4 Keski-Lappiin saakka. Runsaimmillaan laji on Suomenlahden ja Pohjanlahden rannikolla Vaasan korkeudelle saakka.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nRantakukkaa kasvaa monenlaisissa kosteissa paikoissa, kuten j\xc3\xa4rvien, jokien ja meren rantaniityill\xc3\xa4 ja -kivikoissa, rantakallioiden raoissa, luhdilla, ojissa ja lammikoissa. Toisinaan kasvupaikka saattaa olla vedess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nRantakukkaa kasvatetaan perennana, ja se kasvaa my\xc3\xb6s kuivemmilla kasvupaikoilla kuin luonnossa. Rantakukka on vanha rohdos- ja hy\xc3\xb6tykasvi. Versoista keitetty\xc3\xa4 haudetta on k\xc3\xa4ytetty vatsa- ja suolistotautien, kuten ripulin, hoitoon sek\xc3\xa4 tyrehdytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n verenvuotoa ja parantamaan esimerkiksi per\xc3\xa4pukamia. Nuoria versoja voi keitt\xc3\xa4\xc3\xa4 vihannekseksi, ja kukista saadaan punaista v\xc3\xa4ri\xc3\xa4 leivonnaisiin. Parkkihappopitoisuutensa vuoksi rantakukkaa on my\xc3\xb6s aikanaan k\xc3\xa4ytetty nahan parkitsemiseen.'