b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4rmeenpistonyrtti\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4rmeenpistonyrtin varret kasvavat juurakosta kimppuina. Varret ovat ohuita, mutta j\xc3\xa4ykki\xc3\xa4, pystyj\xc3\xa4 tai kohenevia ja 30\xe2\x80\x9370 cm korkuisia. Lehdet ovat muutaman senttimetrin pituisia, puikeita, ter\xc3\xa4v\xc3\xa4k\xc3\xa4rkisi\xc3\xa4 ja ehytlaitaisia. Ne ovat varressa vastakkain. Kasvin varret ja lehdet ovat l\xc3\xa4hes kaljuja ja kiilt\xc3\xa4v\xc3\xa4pintaisia._NEWLINE_Kukinnot ovat lehtihangoissa olevia sarjamaisia viuhkoja. Kukat ovat yleens\xc3\xa4 valkeita (keltaisiakin muotoja on olemassa ainakin Etel\xc3\xa4-Euroopassa). Teri\xc3\xb6 on vajaan senttimetrin l\xc3\xa4pimittainen, tyvest\xc3\xa4 yhdislehtinen, suuosasta viisiliuskainen, t\xc3\xa4htim\xc3\xa4inen. Teri\xc3\xb6n torven sis\xc3\xa4puolella on viidest\xc3\xa4 liuskasta muodostunut lis\xc3\xa4teri\xc3\xb6, joka peitt\xc3\xa4\xc3\xa4 osittain heteet ja emin. K\xc3\xa4\xc3\xa4rmeenpistonyrtti on hy\xc3\xb6nteisp\xc3\xb6lytteinen, ja kuten muillakin k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeenpistonyrteill\xc3\xa4, siitep\xc3\xb6ly ei ole irrallista, vaan tarttuu kukissa vieraileviin hy\xc3\xb6nteisiin suurina siitep\xc3\xb6lymyhkyin\xc3\xa4._NEWLINE_Hedelm\xc3\xa4 on muutaman senttimetrin pituinen tuppilo, joka avautuu kypsytty\xc3\xa4\xc3\xa4n pituussuunnassa. Tuppilon sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on useita siemeni\xc3\xa4, joiden k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4 on haiventupsu. Siemenet levi\xc3\xa4v\xc3\xa4t tuulen kuljettamina. Siementen valmistuminen ja it\xc3\xa4vyys Suomen ilmasto-oloissa on ep\xc3\xa4varmaa. Kasvin on todettu It\xc3\xa4merell\xc3\xa4 levi\xc3\xa4v\xc3\xa4n saaristossa my\xc3\xb6s rannalta veteen huuhtoutuneiden ja toiselle rannalle kulkeutuneiden maavarren kappaleiden avulla.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4rmeenpistonyrtti on ilmeisesti alkuper\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n It\xc3\xa4-Euroopan mets\xc3\xa4arovy\xc3\xb6hykkeen kasvi, mutta on levinnyt suurimpaan osaan havumets\xc3\xa4vy\xc3\xb6hykeen etel\xc3\xa4puolista Eurooppaa. Pohjoisessa se karttaa mereisimpi\xc3\xa4 olosuhteita Atlantin ja Pohjanmeren rannoilla, mutta esiintyy It\xc3\xa4meren rannikoilla. Sen pohjoisimmat esiintym\xc3\xa4t ovat Lounais-Suomessa. Keski-Aasiassa sit\xc3\xa4 esiintyy paikoin vuoristojen reuna-alueilla Altailla ja Himalajalla._NEWLINE_K\xc3\xa4\xc3\xa4rmeenpistonyrtti on heimonsa (oleanterikasvien tai toisinaan itsen\xc3\xa4iseksi heimoksi lasketun k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeenpistonyrttikasvien) ainoa Suomessa kasvava laji. Sit\xc3\xa4 esiintyy alkuper\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa ja l\xc3\xa4ntisen Uudenmaan rannikolla Porkkalaan asti. Se kasvaa kivisill\xc3\xa4 rinteill\xc3\xa4 ja kallioilla, usein paikolla, joilla maa-ainesta on vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Kasvustot ovat avoimilla, valoisilla ja l\xc3\xa4mpimill\xc3\xa4 paikoilla. K\xc3\xa4\xc3\xa4rmeenpistonyrtin esiintymisalue rajoittuu saaristoon ja aivan l\xc3\xa4helle rannikkoa sis\xc3\xa4maassa. Vain saaristossa se on todella yleinen.\n_START_SECTION_\nMyrkyllisyys ja l\xc3\xa4\xc3\xa4kek\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPohjois- ja Keski-Euroopassa kasvava k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeenpistonyrtti on eritt\xc3\xa4in myrkyllinen, mutta eri alueilla kasvavien kasvien myrkyllisyydess\xc3\xa4 on ilmeisesti eroja. Kasvin myrkyllisin osa on juurakko, joka on tunnettu rohdoksena nimill\xc3\xa4 Radix vincetoxi ja Radix hirundinariae. Sen on arveltu tehoavan virtsatietulehduksiin, kuumetauteihin ja myrkytystiloihin. Suvun tieteellinen nimi viittaa oletettuun "myrkyn voittamiseen".'