b'\n_START_ARTICLE_\nOlivier Messiaen\n_START_PARAGRAPH_\nOlivier Eug\xc3\xa8ne Prosper Charles Messiaen (10. joulukuuta 1908 Avignon \xe2\x80\x93 27. huhtikuuta 1992 Clichy-la-Garenne) oli ranskalainen s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4, urkuri ja ornitologi. Messiaen oli pianonsoitossa itseoppinut ja aloitti s\xc3\xa4velt\xc3\xa4misen 8-vuotiaana. 11-vuotiaana h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si Pariisin konservatorioon, jossa h\xc3\xa4nen opettajiaan olivat mm. Marcel Dupr\xc3\xa9 ja Paul Dukas. Vuonna 1931 h\xc3\xa4net nimitettiin urkuriksi Pariisin Pyh\xc3\xa4n Kolminaisuuden (La Trinit\xc3\xa9) kirkkoon; t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 virassa h\xc3\xa4n pysyi yli 60 vuotta kuolemaansa saakka. Vuonna 1936 Messiaen kuului ranskalaisen avantgarden "La jeune France" -s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4ryhm\xc3\xa4n perustajiin, ja h\xc3\xa4n opetti \xc3\x89cole Normale de Musique -koulussa ja Schola Cantorumissa vuosina 1936\xe2\x80\x9339, jolloin h\xc3\xa4n kirjoitti my\xc3\xb6s useita opetusk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tarkoitettuja, edelleen julkaisemattomia kappaleita.\n_START_SECTION_\nTuotannosta\n_START_PARAGRAPH_\nOllessaan sotavankina Saksassa 1940\xe2\x80\x9342 Messiaen s\xc3\xa4velsi kvarteton Quatuor pour la fin du temps (Ajan lopun kvartetto) viululle, klarinetille, sellolle ja pianolle. Vapauduttuaan h\xc3\xa4n ryhtyi opettamaan Pariisin konservatorion professorina ja saavutti kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 mainetta. H\xc3\xa4nen oppilainaan olivat muun muassa nuoret Karlheinz Stockhausen ja Pierre Boulez. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 virassa h\xc3\xa4n pysyi vuoteen 1978 saakka._NEWLINE_Useiden urkuteosten lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4nen keskeiseen tuotantoonsa kuuluvat noin kaksituntinen pianosarja Kaksikymment\xc3\xa4 katsahdusta Jeesus-lapseen (Vingt regards sur l\'Enfant-J\xc3\xa9sus) (1944), 10-osainen Turangal\xc3\xaela (1948), sinfonia ondes Martenot\xe2\x80\x99lle, pianolle, orkesterille ja eksoottisille ly\xc3\xb6m\xc3\xa4soittimille, 14-osainen La Transfiguration de Notre-Seigneur J\xc3\xa9sus-Christ (1969) kuorolle, soolosoittimille, orkesterille ja laajalle ly\xc3\xb6m\xc3\xa4soitinryhm\xc3\xa4lle, 12-osainen Kanjoneista t\xc3\xa4htiin (Des canyons aux \xc3\xa9toiles, 1974) orkesterille ja soolosoittimille sek\xc3\xa4 ooppera Franciscus Assisilainen (Saint Fran\xc3\xa7ois d\'Assise, 1983)._NEWLINE_Messiaenin musiikin perusta on syv\xc3\xa4 katolinen mystiikka, ja h\xc3\xa4nen teoksensa tuovat julki t\xc3\xa4m\xc3\xa4n individualistis-uskonnollisen n\xc3\xa4kemyksen. Toisin kuin useimpien l\xc3\xa4nsimaisten s\xc3\xa4velt\xc3\xa4jien tuotanto Messiaenin musiikki ei perustu dynaamiseen kehittymisen ideaan: esimerkiksi sonaattimuotoa Messiaen ei k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt lainkaan. Musiikki on suhteellisen helposti messiaenilaiseksi tunnistettavaa, paikallaan pysyv\xc3\xa4\xc3\xa4, modaalista, \xc3\xa4\xc3\xa4nenv\xc3\xa4riin ja rytmiikkaan perustuvaa, ja rakentuu monenlaisesta ep\xc3\xa4tavallisesta materiaalista: kaikkea gregoriaanisesta laulusta ja it\xc3\xa4maisesta modaliteetista ja rytmist\xc3\xa4 sarjallisuuteen, elektronimusiikkiin ja lintujen lauluun (josta h\xc3\xa4n kirjoitti tutkielman ja pitk\xc3\xa4n pianosarjan "Catalogue d\'oiseaux"). Ominaista on ennen kaikkea hienostunut, monimutkainen ja tarkka rytmiikka ja hyvin kehittynyt \xc3\xa4\xc3\xa4nenv\xc3\xa4rin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6._NEWLINE_Kaikkien aikojen ensimm\xc3\xa4inen kokonaan sarjallinen s\xc3\xa4vellys on Modes de valeurs et d\'intensit\xc3\xa9s vuodelta 1949. Messiaen k\xc3\xa4ytti joissakin teoksissaan my\xc3\xb6s vuonna 1928 keksitty\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ondes Martenot -soitinta._NEWLINE_Messiaen kirjoitti paljon s\xc3\xa4velt\xc3\xa4misty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 teoriasta ja tekniikasta.\n_START_SECTION_\nModaalisen musiikin uusi tuleminen\n_START_PARAGRAPH_\nTonaalinen musiikki (p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa 1700- ja 1800-luvun musiikki) erotuksena aiemmasta modaalisesta ja uudemmasta atonaalisesta musiikista kirjoitettiin kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4n viitekehykseen, jota sanottiin s\xc3\xa4vellajiksi. S\xc3\xa4vellajeja on vain kaksi, duuri ja molli, jotka voidaan transponoida eri s\xc3\xa4velaloihin._NEWLINE_Vaikka Messiaen luonnehtikin k\xc3\xa4sitteit\xc3\xa4 tonaalinen, modaalinen, sarjallinen jne. harhaanjohtaviksi analyyttisiksi mukavuuksiksi, h\xc3\xa4n loi s\xc3\xa4vellysten viitekehykseksi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n rajoitettujen transpoosien modaliteetin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n perustana oli kahdentoista s\xc3\xa4velen kromaattinen s\xc3\xa4velasteikko: C, Cis, D, Dis, E, F, Fis, G, Gis, A, Ais, H, C, mutta kysymys ei kuitenkaan ollut dodekafoniasta. Messiaenin ensimm\xc3\xa4inen moodi on kokos\xc3\xa4velasteikko: C, D, E, Fis, Gis, Ais, C. Kun t\xc3\xa4m\xc3\xa4 transponoidaan (puolis\xc3\xa4velaskeleen verran ylemm\xc3\xa4s tai alemmas), saadaan toinen kokos\xc3\xa4velasteikko Cis, Dis, F, G, A, H, Cis, ja kun t\xc3\xa4m\xc3\xa4 transponoidaan edelleen, saadaan sama asteikko josta l\xc3\xa4hdettiin. Transpoosien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on kaksi. Toisen moodin kaava on nelj\xc3\xa4 kertaa (puoliaskel, kokoaskel), kuten C, Cis, Dis, E, Fis, G, A, Ais, C. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 asteikko, joka tunnetaan my\xc3\xb6s oktatonisena asteikkona, voidaan transponoida puoliaskelin kahdesti joko yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in tai alasp\xc3\xa4in p\xc3\xa4\xc3\xa4tym\xc3\xa4tt\xc3\xa4 samaan asteikkoon. Transpoosien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on kolme. Kolmannen moodin kaava on kolme kertaa (kokoaskel, puoliaskel, puoliaskel) kuten: C, D, Dis, E, Fis, G, Gis, Ais, H, C. Moodeja voidaan generoida aina seitsem\xc3\xa4nteen saakka, mutta kiintoisampia ovat toinen ja kolmas moodi._NEWLINE_Messiaen oppi k\xc3\xa4sittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n moodejaan sek\xc3\xa4 melodisesti ett\xc3\xa4 harmonisesti. Kysymys on atonaalisesta musiikista, sill\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4velt\xc3\xa4 ei voida k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4 peruss\xc3\xa4velen\xc3\xa4.'