b'\n_START_ARTICLE_\nVanhan Suomen lahjoitusmaat\n_START_PARAGRAPH_\nVanhan Suomen lahjoitusmaat olivat yksitt\xc3\xa4isi\xc3\xa4 tiloja tai kokonaisia kyli\xc3\xa4, joita Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarit luovuttivat ansioituneille alaisilleen suuressa Pohjan sodassa ja hattujen sodassa vallatulta Vanhan Suomen alueelta. Lahjoitusmaan saajat eli donetaarit paitsi ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t alueelta talonpoikien ja torppareiden verotulot, p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t pitk\xc3\xa4lti my\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n alueen hallinnosta ja oikeudenpidosta.\n_START_SECTION_\nLahjoitusmaiden synty\n_START_PARAGRAPH_\nLahjoitusmaat perustettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa suuren Pohjan sodan aikana vuosina 1713\xe2\x80\x931721, jolloin Pietari Suuri luovutti Suomessa alueita suosikeilleen. Vuonna 1720 kaikki Viipurin\xe2\x80\x93K\xc3\xa4ki\xc2\xadsalmen tien l\xc3\xa4nsipuolella sijainneita alueita koskeneet lahjoitukset peruutettiin, mutta sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyess\xc3\xa4 Uudenkaupungin rauhassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n liitetyll\xc3\xa4 alueella oli viel\xc3\xa4 kaikkiaan 736 lahjoitus\xc2\xadmaa-aluetta. My\xc3\xb6hemmin niit\xc3\xa4 perustettiin viel\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta my\xc3\xb6s peruutettiin._NEWLINE_1700-luvun puolenv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen ei muutamaan vuosikymmeneen en\xc3\xa4\xc3\xa4 perustettu uusia lahjoitusmaita. 1790-luvulla, Ruotsia vastaan k\xc3\xa4ydyn sodan j\xc3\xa4lkeen, lahjoituksia alettiin kuitenkin my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 uudestaan, aikaisemmasta poiketen my\xc3\xb6s Haminan ja Lappeenrannan piirikuntien alueelta, jotka oli liitetty Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n vasta hattujen sodan j\xc3\xa4lkeen Turun rauhassa vuonna 1743._NEWLINE_Alun perin lahjoitus\xc2\xadmaan saajilla oli vain oikeus saada haltuunsa niiden asukkaiden maksamat kruununverot, mutta my\xc3\xb6hemmin he saivat alueillaan muitakin oikeuksia siin\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin, ett\xc3\xa4 heist\xc3\xa4 tuli lopulta alueiden tosi\xc2\xadasiallisia omistajia. He saattoivat korottaa veroja, vaatia niiden sijasta p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc2\xadt\xc3\xb6it\xc3\xa4 tai my\xc3\xb6s kielt\xc3\xa4\xc3\xa4 talon\xc2\xadpoikia muuttamasta tiloiltaan. T\xc3\xa4ten monien talon\xc2\xadpoikien asema l\xc3\xa4heni maa\xc2\xadorjuutta._NEWLINE_Pinta-alaltaan suurin lahjoitus\xc2\xadmaa 1700-luvun lopussa oli Aleksej Orlov-T\xc5\xa1esmenskijn hallitsema Salmin donaatio. Lahjoitusmaita omistivat my\xc3\xb6s muun muassa Musin-Pu\xc5\xa1kinin, Kuscheleff-Besborodkon ja Freedrickszin suvut.\n_START_SECTION_\nLahjoitusmaat autonomian aikana\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1812 Vanha Suomi liitettiin Suomen suuriruhtinaskuntaan, ja siit\xc3\xa4 muodostettiin Viipurin l\xc3\xa4\xc3\xa4ni. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaan lahjoitus\xc2\xadmaita pidettiin jo yhteiskunnallisena ongelmana. Kartanonherrat saattoivat riist\xc3\xa4\xc3\xa4 talonpoikia julmastikin. Kysymys lahjoitus\xc2\xadmaiden aseman j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misest\xc3\xa4 j\xc3\xa4tettiin Suomen hallituksen ratkaistavaksi, ja vuonna 1817 annettiin asetus, jonka mukaan lahjoitus\xc2\xadmaat oli tietyiss\xc3\xa4 tapauksissa katsottava r\xc3\xa4lssi\xc2\xadtiloiksi, joihin niiden is\xc3\xa4nnill\xc3\xa4 oli t\xc3\xa4ysi oikeus ja viljelij\xc3\xa4t olivat vuokralaisia. T\xc3\xa4llaisia r\xc3\xa4lssi\xc2\xadtiloja oli 145, kun taas muut, kaikkiaan 2\xc2\xa0400 tilaa katsottiin lahjoitus\xc2\xadtiloiksi, joihin talon\xc2\xadpojilla oli omistus\xc2\xadoikeus, mutta heid\xc3\xa4n maksamansa verot meniv\xc3\xa4t lahjoituksen saajille. Lahjoitus\xc2\xadmaiden haltijat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan hyv\xc3\xa4ksyneet t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ratkaisua, mink\xc3\xa4 vuoksi asiaa ratkaisemaan asetetun komitean esityksest\xc3\xa4 vuonna 1826 annettiin uusi asetus, jonka mukaan kaikki lahjoitus\xc2\xadmaat oli katsottava r\xc3\xa4lsseiksi.  Asetus tuli voimaan vuonna 1837, ja se johti siihen, ett\xc3\xa4 kymmenet\xc2\xadtuhannet ihmiset h\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin tiloiltaan, mik\xc3\xa4li he eiv\xc3\xa4t suostuneet is\xc3\xa4ntien ehtoihin. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 asetusta voitiin syyst\xc3\xa4 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 talon\xc2\xadpoikien laillisten ja perustus\xc2\xadlaillisten oikeuksien t\xc3\xb6rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 loukkauksena. Seurauksena oli my\xc3\xb6s suuri joukko oikeus\xc2\xadriitoja, joita k\xc3\xa4siteltiin vuonna 1839 perustetussa Viipurin hovi\xc2\xadoikeudessa.\n_START_SECTION_\nLahjoitusmaiden lunastus\n_START_PARAGRAPH_\nJo vuodesta 1860 l\xc3\xa4htien Suomen valtio lunasti muutamia lahjoitus\xc2\xadmaita. Vuonna 1864 s\xc3\xa4\xc3\xa4tyvaltiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t, ett\xc3\xa4 valtio hankkisi v\xc3\xa4hitellen kaikki lahjoitus\xc2\xadmaat, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen talon\xc2\xadpojat saisivat lunastaa ne itselleen perint\xc3\xb6\xc2\xadtiloiksi pitk\xc3\xa4\xc2\xadaikaisen valtion\xc2\xadlainan avulla._NEWLINE_Vuonna 1867 s\xc3\xa4\xc3\xa4dyt my\xc3\xb6nsiv\xc3\xa4t tarkoitukseen 12 miljoonan markan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4rahan, jonka katsottiin riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n kaikkien lahjoitus\xc2\xadmaiden lunastamiseen. Vuoteen 1890 menness\xc3\xa4 valtio oli lunastanut kaikki lahjoitus\xc2\xadmaat, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeenkin kesti viel\xc3\xa4 kauan, ennen kuin kaikki niill\xc3\xa4 asuneet talon\xc2\xadpojat olivat saaneet ostetuiksi ne itselleen. Viimeiset, Suo\xc2\xadj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ja Korpi\xc2\xadsel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sijainneet tilat myytiin niiden viljelij\xc3\xb6ille perinn\xc3\xb6llisell\xc3\xa4 omistus\xc2\xadoikeudella vasta vuonna 1922.\n_START_SECTION_\nEntiset lahjoitusmaat nykyisin\n_START_PARAGRAPH_\nToisen maailmansodan aikana tehdyill\xc3\xa4 rauhan\xc2\xadsopimuksilla suurin osa entisist\xc3\xa4 lahjoitus\xc2\xadmaista joutui Neuvosto\xc2\xadliitolle luovutetulle alueelle. Nykyisen Suomen alueella ainoa lahjoitusmaakartano on Koitsanlahti. Se sijaitsee noin kymmenen kilometri\xc3\xa4 Parikkalan keskustasta Simpelej\xc3\xa4rven it\xc3\xa4rannalla korkean harjun laella.'