b'\n_START_ARTICLE_\nAnsarikirva\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSiivett\xc3\xb6m\xc3\xa4t yksil\xc3\xb6t ovat pitkulaisen p\xc3\xa4\xc3\xa4ryn\xc3\xa4nmuotoisia, melko kiilt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n vihreit\xc3\xa4 tai vaaleanpunaisia. Vihreill\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6ill\xc3\xa4 on selk\xc3\xa4puolella tummanvihre\xc3\xa4 pitkitt\xc3\xa4isjuova. Verkkosilm\xc3\xa4t ovat aina punaiset. Tuntosarvet, raajat, vaharauhasputket ja takaruumiin k\xc3\xa4rjen cauda ovat pitk\xc3\xa4t ja vaaleat. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tuntosarvet ja vaharauhasputket tummenevat hieman k\xc3\xa4rke\xc3\xa4 kohti. Lis\xc3\xa4ksi raajoissa s\xc3\xa4\xc3\xa4ren k\xc3\xa4rkiosa on hyvin tumma. Siivelliset yksil\xc3\xb6t muistuttavat siivett\xc3\xb6mi\xc3\xa4, mutta tuntosarvet ja vaharauhasputket ovat tummemmat. Keskenkasvuiset yksil\xc3\xb6t ovat vaalean, jauhemaisen vahan peitt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 ja niill\xc3\xa4 on tumma selk\xc3\xa4juova. Ruumiin pituus 2,0\xe2\x80\x934,0\xc2\xa0mm._NEWLINE_Kromosomiluku 2n=10.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nAnsarikirva on per\xc3\xa4isin Pohjois-Amerikasta, mutta levinnyt ihmisen mukana ja on nykyisin levinneisyydelt\xc3\xa4\xc3\xa4n kosmopoliittinen. Ensimm\xc3\xa4iset kirvat kulkeutuivat Eurooppaan vuonna 1917\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nAlkuper\xc3\xa4isell\xc3\xa4 elinalueellaan ansarikirvan prim\xc3\xa4\xc3\xa4ri-is\xc3\xa4nti\xc3\xa4 ovat ruusut, joilta neitseellisesti lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t yksil\xc3\xb6t siirtyv\xc3\xa4t my\xc3\xb6hemmin moniin eri sekund\xc3\xa4\xc3\xa4ri-is\xc3\xa4ntiin, kunnes kirvat lopulta palaavat ruusuihin lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n suvullisesti ja munimaan. Sen sijaan muualla maailmassa laji lienee t\xc3\xa4ysin anholosyklinen eli lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen tapahtuu sekund\xc3\xa4\xc3\xa4ri-is\xc3\xa4nnill\xc3\xa4 ja kokonaan neitseellisesti. Ansarikirvan sekund\xc3\xa4\xc3\xa4ri-is\xc3\xa4ntien valikoima on huomattavan laaja ja siihen kuuluu lajeja yli 20 eri kasviheimosta, mukaan lukien monet viljelykasvit kuten peruna, salaatti, juurikkaat, paprikat, kurkut ja erilaiset koristekukat kuten daaliat ja krysanteemit. Laji on erityisen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tuholainen l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6miss\xc3\xa4 kasvihuoneissa ja koisokasveille._NEWLINE_Ansarikirvat muodostavat ravintokasvien lehdille tai kukintoihin kirvakolonioita. Yksitt\xc3\xa4inen kirva el\xc3\xa4\xc3\xa4 10\xe2\x80\x9335 vuorokautta ja tuottaa 30\xe2\x80\x9350 poikasta. Neitseellinen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen on tehokasta ja kirvojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 voi kaksinkertaistua alle kolmessa vuorokaudessa_NEWLINE_Kasvinesteiden imeminen heikent\xc3\xa4\xc3\xa4 ravintokasvia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi ansarikirva levitt\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes 70 kasvien virustautia, joista merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 on ainakin perunan Y-virus. Suomessa ansarikirva kuuluu haitallisten vieraslajien luetteloon._NEWLINE_Ansarikirvan saalistajia ovat ainakin seuraavat: kaksipistepirkko (Adalia bipunctata), kosteikkopirkko (Anisosticta novemdecimpunctata), Aphidoletes aphidimyza, maakiit\xc3\xa4j\xc3\xa4iset (Carabidae), Ceraeochrysa cubana, pihaharsokorento (Chrysoperla carnea), Chrysoperla harrisii, Chrysoperla rufilabris, seitsenpistepirkko (Coccinella septempunctata), Coccinella transversoguttata, Dicyphus tamaninii, Episyrphus balteatus, Eupeodes corollae, harlekiinilepp\xc3\xa4pirkko (Harmonia axyridis), Hippodamia undecimnotata, nummipirkko (Hippodamia variegata), Macrolophus melanotoma eli (Macrolophus caliginosus), Melanostoma fasciatum, Orius insidiosus, Orius sauteri, sein\xc3\xa4lukki (Phalangium opilio), tarhasysikiit\xc3\xa4j\xc3\xa4inen (Pterostichus madidus), aitosysikiit\xc3\xa4j\xc3\xa4inen (Pterostichus melanarius) ja Scymnus apetzi.\n_START_SECTION_\nRavintokasvit\n_START_PARAGRAPH_\nLaji on eritt\xc3\xa4in polyfagi ja se on tavattu yli 200 eri kasvilajilta.'