b'\n_START_ARTICLE_\nKyllikki Saaren murha\n_START_PARAGRAPH_\nKyllikki Saaren murha on Suomen kuuluisimpia selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 henkirikoksia. Saari oli 17-vuotias nuori nainen, joka surmattiin kotikunnassaan Isojoella 17. toukokuuta 1953. Saari oli py\xc3\xb6r\xc3\xa4ilem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 iltay\xc3\xb6ll\xc3\xa4 hartaustilaisuudesta kotiin, mutta h\xc3\xa4n katosi oudosti. Suohautaan k\xc3\xa4tketty ruumis l\xc3\xb6ydettiin saman vuoden lokakuussa. Saaren murha sai ymp\xc3\xa4rilleen valtavat valtakunnalliset mittasuhteet. Kohu ja suoranainen hysteria tapauksen ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 oli voimakkaimmillaan ruumiin l\xc3\xb6ytymisen aikaan ja muutamia kuukausia sen j\xc3\xa4lkeen. Murhaajaa ei ole saatu selville, vaikka tapausta tutkittiin paljon. 2000-luvulla kerrottiin julkisuuteen, ett\xc3\xa4 poliisilla oli vahva ep\xc3\xa4ilys tekij\xc3\xa4st\xc3\xa4, mutta todisteet eiv\xc3\xa4t olleet riitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Poliisi on ollut asiasta muutenkin vaitonainen, sill\xc3\xa4 ep\xc3\xa4ilty on jo kuollut.\n_START_SECTION_\nKyllikki Saaren katoaminen\n_START_PARAGRAPH_\nAuli Kyllikki Saari (6. joulukuuta 1935 \xe2\x80\x93 17. toukokuuta 1953) oli isojokelainen 17-vuotias maalaistalon tyt\xc3\xa4r. H\xc3\xa4n oli Vilhelmiina ja Eino Saaren kuudesta lapsesta toiseksi nuorin. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 kirkkoherranvirastossa. Saari oli uskovainen ja teki usein polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4matkoja kirkolle ja osallistui hartaustilaisuuksiin._NEWLINE_Kansakoulun j\xc3\xa4lkeen Kyllikki oli k\xc3\xa4ynyt kaksi luokkaa oppikoulua Kauhajoella, mutta lopettanut koulunk\xc3\xa4ynnin h\xc3\xa4nelle sattuneen vakavan polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4onnettomuuden j\xc3\xa4lkeen. Ty\xc3\xb6skennelty\xc3\xa4\xc3\xa4n kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1952 kotiapulaisena er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 perheess\xc3\xa4 Kokem\xc3\xa4ell\xc3\xa4 Saari meni syyskuun alussa 1952 ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n Isojoen kirkkoherranvirastoon. Saaren yst\xc3\xa4vien mukaan Kyllikki oli luonteeltaan kotipiiriss\xc3\xa4 vilkas ja iloinen, mutta vieraassa seurassa ujo ja hiljainen. Useimmista muista ik\xc3\xa4tovereistaan poiketen Kyllikki ei el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 aikana k\xc3\xa4ynyt kertaakaan tanssimassa. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 ei tiedet\xc3\xa4 olleen my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n poikayst\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 tai kirjeenvaihtokumppaneita. _NEWLINE_Sunnuntai-aamup\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 17. toukokuuta 1953 Saari py\xc3\xb6r\xc3\xa4ili 13 kilometrin matkan Isojoen kirkolle jumalanpalvelukseen. Palattuaan kotiin kello 13 h\xc3\xa4n ilmoitti vanhemmilleen olevansa v\xc3\xa4synyt ja menev\xc3\xa4ns\xc3\xa4 lep\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Se oli poikkeuksellista, h\xc3\xa4n ei ollut aikaisemmin tehnyt niin. Kyllikki puhui hieman levottomia ja synkki\xc3\xa4 asioita koko p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ajan._NEWLINE_Saari oli ollut levottoman oloinen valmistellessaan matkaa illan nuorisotilaisuuteen. H\xc3\xa4n oli sanonut jotakin sen tapaista, ett\xc3\xa4 l\xc3\xa4ht\xc3\xb6 oli mukava asia, mutta my\xc3\xb6h\xc3\xa4inen paluu pelotti. Saaren yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 Maiju Yli-Hietala oli kertonut kuulusteluissa Saaren olleen levoton jo p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4._NEWLINE_Tilaisuus p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi kello 22.00, jolloin aurinko oli jo laskenut ja ilta h\xc3\xa4m\xc3\xa4rtyi._NEWLINE_Kyllikki Saari n\xc3\xa4htiin elossa viimeisen kerran tuolloin sunnuntaina illalla Isojoen ja Kauhajoen v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 maantiell\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oli l\xc3\xa4htenyt kello 18 hengelliseen nuorisotilaisuuteen Kortteenkyl\xc3\xa4n kansakouluun yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Yli-Hietalan kanssa. Kotiin palatessaan tyt\xc3\xb6t erosivat meijerin risteyksess\xc3\xa4 noin kello 22:30, josta Saari l\xc3\xa4hti py\xc3\xb6r\xc3\xa4ilem\xc3\xa4\xc3\xa4n Kauhajoentiet\xc3\xa4 pohjoiseen kotiinsa Heikkil\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Saaren viimeiset sanat yst\xc3\xa4v\xc3\xa4lleen olivat: \xe2\x80\x9dEik\xc3\xb6h\xc3\xa4n se t\xc3\xa4st\xc3\xa4 mene nytkin, kuten ennenkin on mennyt. Hei vain, Maiju.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Meijerin risteyksest\xc3\xa4 h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli viel\xc3\xa4 noin kuusi kilometri\xc3\xa4 kotimatkaa j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4. Tie-Jaskaksi kutsuttu TVH:n ty\xc3\xb6mies oli palaamassa M\xc3\xb6ykyst\xc3\xa4 hartaustilaisuudesta polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n oli viimeinen, joka oli n\xc3\xa4hnyt Saaren elossa noin 1,5 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 meijerin tienhaarasta, jossa he olivat kohdanneet noin kello 22.40. Kyllikki Saari ei p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt kotiinsa asti. H\xc3\xa4n kohtasi murhaajansa ilmeisesti ajettuaan noin kilometrin matkan eteenp\xc3\xa4in paikasta, jossa h\xc3\xa4n kohtasi Tie-Jaskan._NEWLINE_Vanhemmat eiv\xc3\xa4t aluksi ihmetelleet tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 poissaoloa, koska t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli y\xc3\xb6pynyt toisinaan yst\xc3\xa4v\xc3\xa4tt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 Yli-Hietalan kotona. Vasta kun Saaren ty\xc3\xb6paikalta kirkkoherranvirastosta soitettiin tiistaina kotiin ja ihmeteltiin, miksei tytt\xc3\xb6 tule t\xc3\xb6ihin, vanhemmat tekiv\xc3\xa4t katoamisilmoituksen.\n_START_SECTION_\nEtsint\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKeskiviikkona 20. toukokuuta j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t paikalliset poliisiviranomaiset Kyllikki Saaren ja Maiju Yli-Hietalan eroamispaikan l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 maaston haravoinnin, johon osallistui noin 30 miest\xc3\xa4. Kadonneesta ei l\xc3\xb6ydetty j\xc3\xa4lke\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n, kuten ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4nen polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tieto katoamisesta levisi nopeasti kautta koko pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n._NEWLINE_Torstaina 21. toukokuuta l\xc3\xa4hetettiin Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin rikospoliisikeskuksesta poliisitutkija johtamaan kadonneen etsint\xc3\xb6j\xc3\xa4 meijerin risteyksen l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olevaan mets\xc3\xa4\xc3\xa4n ja suoalueelle. Sadat miehet eteniv\xc3\xa4t ketjussa rinnatusten. Etsint\xc3\xa4partiot alkoivat her\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 valtakunnallista huomiota ja runsaasti lehtimiehi\xc3\xa4 ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi paikalle. STT:n radiouutisissa kerrottiin kadonneesta neitosesta. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa pidettiin jo yleisesti selv\xc3\xa4n\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Kyllikki Saari oli joutunut rikoksen uhriksi._NEWLINE_Pian Kyllikki Saaren vanhempien tehty\xc3\xa4 tytt\xc3\xa4rest\xc3\xa4\xc3\xa4n katoamisilmoituksen k\xc3\xa4vi ilmi, ettei Maiju Yli-Hietala ollut ollut viimeinen henkil\xc3\xb6, joka oli n\xc3\xa4hnyt Kyllikin elossa. TVH:n ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4 Jaakko L\xc3\xa4hteenm\xc3\xa4ki oli ollut palaamassa Heikkil\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 pidetyst\xc3\xa4 hartaustilaisuudesta polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kotiinsa Isojoen kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastaan oli tullut noin kello 22.40 samoin polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nuori nainen, jonka L\xc3\xa4hteenm\xc3\xa4ki oli n\xc3\xa4hnyt pari kertaa aiemmin kirkkoherranvirastossa. Seuraavana aamuna noin kello 7.20 tilallinen Oskari Forsby ja h\xc3\xa4nen poikansa Vilho Forsby olivat olleet kuljettamassa hevosilla maitoa Heikkil\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 Isojoen meijeriin, kun he olivat havainneet maantiell\xc3\xa4 auton k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4ljet, jollainen syntyy kun polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4\xc3\xa4 ty\xc3\xb6nnet\xc3\xa4\xc3\xa4n sivuttain eteenp\xc3\xa4in._NEWLINE_Paikalla oli runsaasti jalanj\xc3\xa4lki\xc3\xa4, polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4n renkaiden j\xc3\xa4lki\xc3\xa4, auton k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 lasinsiruja. Heid\xc3\xa4n saamansa k\xc3\xa4sityksen mukaan paikalla oli k\xc3\xa4yty kamppailua. Paikka oli ollut noin puolentoista kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 meijerin tienhaarasta, jossa Kyllikki Saari ja Maiju Yli-Hietala olivat eronneet. Kun paikka tutkittiin, ei lasinsiruja kuitenkaan l\xc3\xb6ytynyt._NEWLINE_Forsbyt kiirehtiv\xc3\xa4t ilmoittamaan havaintonsa poliisille heti saatuaan tiedon Saaren katoamisesta, mutta t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa my\xc3\xb6hempi liikenne oli jo h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4nyt kaikki heid\xc3\xa4n n\xc3\xa4kem\xc3\xa4ns\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljet. Edes lasinsiruja ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytynyt. Merkillist\xc3\xa4 asiassa oli, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljet olivat sijainneet miltei t\xc3\xa4sm\xc3\xa4lleen sill\xc3\xa4 kohdalla, jossa Jaakko L\xc3\xa4hteenm\xc3\xa4ki oli py\xc3\xb6r\xc3\xa4illyt Kyllikki Saarta vastaan. Kuitenkaan L\xc3\xa4hteenm\xc3\xa4ki ei ollut oman kertomansa mukaan havainnut mit\xc3\xa4\xc3\xa4n erikoista tai ep\xc3\xa4tavallista kohdatessaan Saaren. Kaikesta huolimatta nyt oli tiedossa paikka, jonka l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 oli syyt\xc3\xa4 suorittaa eritt\xc3\xa4in tarkat maastontutkimukset._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin poliisi ilmoitti, ett\xc3\xa4 pari iltamiin matkalla ollutta nuorta miest\xc3\xa4 olisi n\xc3\xa4hnyt auton k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisj\xc3\xa4ljet jne jo kello 20:30, jolloin ne eiv\xc3\xa4t liittyisi Kyllikki Saaren murhaan. Mutta toisaalta yksik\xc3\xa4\xc3\xa4n ei milloinkaan ilmoittanut poliisille, mink\xc3\xa4 takia k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi autonsa tuona iltana tai y\xc3\xb6n\xc3\xa4._NEWLINE_Varsin nopeasti k\xc3\xa4sitettiin kyseess\xc3\xa4 olevan koko Suomen oloissa poikkeuksellinen, vuosikymmenen vakavin rikos. Isojokelaisille itselleen tapaus oli hirvitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 j\xc3\xa4rkytys ja he tunsivat sen saattaneen koko pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n h\xc3\xa4pe\xc3\xa4\xc3\xa4n. Paikkakuntalaisten keskuudessa syntyi vilpit\xc3\xb6n auttamishalu, ja Kyllikki Saaren etsint\xc3\xb6ihin osallistuminen koettiin velvollisuudeksi paitsi tyt\xc3\xb6n omaisten h\xc3\xa4d\xc3\xa4n vuoksi, my\xc3\xb6s \xe2\x80\x93 ehk\xc3\xa4p\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n \xe2\x80\x93 paikkakunnan maineen puhdistamiseksi. Ennen pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t liikkeelle kuitenkin my\xc3\xb6s yleist\xc3\xa4 ilmapiiri\xc3\xa4 myrkytt\xc3\xa4neet, toinen toistaan hurjemmat huhut, ep\xc3\xa4luulot ja syyt\xc3\xb6kset, ja viranomaisille tehtiin ilmiantoja \xe2\x80\x9dvarmoina tekij\xc3\xb6in\xc3\xa4\xe2\x80\x9d pidetyist\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6ist\xc3\xa4. T\xc3\xa4llaista mielialaa ruokki merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4lt\xc3\xa4 osaltaan aikakauslehdist\xc3\xb6, joka joutui piinaavan odotuksen vallitessa julkaisemaan mit\xc3\xa4 erilaisimpia huhuja ja olettamuksia tyydytt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen lukijoita, jotka vaatimalla vaativat edes jonkinlaisia johtolankoja ja toiveita rikoksen selvi\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi lehdet julkaisivat ep\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4tt\xc3\xa4 jutun vuoksi pid\xc3\xa4tettyjen nimet, jolloin n\xc3\xa4m\xc3\xa4 joutuivat leimatuiksi my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4st\xc3\xa4 vapauttamisestaan huolimatta.\n_START_SECTION_\nKermanv\xc3\xa4rinen auto\n_START_PARAGRAPH_\nViikkoa my\xc3\xb6hemmin tyt\xc3\xb6n katoamisesta tuli muutaman silminn\xc3\xa4kij\xc3\xa4n tekem\xc3\xa4 havainto kermanv\xc3\xa4risest\xc3\xa4 autosta, joka oli ajanut samaa tieosuutta, jota Saaren tiedettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neen. 12-vuotias silminn\xc3\xa4kij\xc3\xa4 kertoi n\xc3\xa4hneens\xc3\xa4 vaalean henkil\xc3\xb6auton tulevan takaisin asutuksen ohi polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4 tavaratilassa n. klo 23. Autossa oli ollut kaksi miest\xc3\xa4, joista toinen oli ollut isokokoinen ja toinen normaalikokoinen, mutta tuon miehen etuhampaat olivat jollakin tavalla silm\xc3\xa4\xc3\xa4npist\xc3\xa4v\xc3\xa4t. Auto oli ajanut huomattavan kovalla vauhdilla ja sen valot olivat olleet sammutettuina my\xc3\xb6h\xc3\xa4isest\xc3\xa4 illasta huolimatta._NEWLINE_Samasta autosta saatiin my\xc3\xb6s toinen havainto: Uuron kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 kotoisin oleva Sylvi Hauskaviita kertoi istuneensa m\xc3\xb6kkins\xc3\xa4 portailla tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 kanssa, kun ohitse oli ajanut vaalea auto, joka oli tulossa P\xc3\xa4nt\xc3\xa4neelt\xc3\xa4 p\xc3\xa4in ja jatkoi Isojoen suuntaan. Auton tavaratilassa n\xc3\xa4kyi polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4n rengas. Vajaan puolen tunnin kuluttua sama auto palasi takaisin Isojoelta p\xc3\xa4in. Auto oli vanhempaa mallia ja takaosastaan porrasper\xc3\xa4inen. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 havainnot antoivat aiheen otaksua, ett\xc3\xa4 er\xc3\xa4s autohurjastelija olisi ajanut Kyllikki Saaren p\xc3\xa4\xc3\xa4lle ja ett\xc3\xa4 tytt\xc3\xb6 olisi v\xc3\xa4kisin ry\xc3\xb6stetty autoon. Hieman my\xc3\xb6hemmin tutkijoille ilmoittautui kaksi nuorta miest\xc3\xa4, jotka olivat olleet tulossa Kyllikki Saaren katoamisen aikaan moottoripy\xc3\xb6rill\xc3\xa4 Kauhajoelta Isojoen suuntaan. Karhukankaan tienristeyksess\xc3\xa4 noin 20 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Isojoen kirkonkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 Kauhajoelle p\xc3\xa4in he olivat sivuuttaneet tien viereen pys\xc3\xa4k\xc3\xb6idyn henkil\xc3\xb6auton, jonka takavalot olivat palaneet. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen my\xc3\xb6s Karhukankaan tienristeyksen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 tutkittiin eritt\xc3\xa4in tarkoin._NEWLINE_Automiesten etsinn\xc3\xa4t k\xc3\xa4ynnistettiin, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n johtolangan seuraaminen ei johtanut tulokseen. Julkisuudesta huolimatta autolla liikkuneet eiv\xc3\xa4t ilmoittautuneet._NEWLINE_16. kes\xc3\xa4kuuta, jolloin oli kulunut kuukausi Kyllikki Saaren katoamisesta, jutun tutkimuksia ryhtyi johtamaan ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n etev\xc3\xa4n\xc3\xa4 rikostutkijana tunnettu, er\xc3\xa4\xc3\xa4n toisen suuren rikosjutun selvitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 vapautunut komisario Axel Skogman Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin rikospoliisista. Suosituimpana teoriana oli lehdist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja suuren yleis\xc3\xb6n keskuudessa t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa se, ett\xc3\xa4 Kyllikki Saari oli joutunut maantiegangstereiden yliajamaksi, jolloin h\xc3\xa4n oli joko kuollut v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti tai loukkaantunut niin vakavasti, ett\xc3\xa4 miehet olivat tappaneet h\xc3\xa4net. Peitt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen j\xc3\xa4lkens\xc3\xa4 miehet olivat ottaneet tyt\xc3\xb6n ruumiin ja h\xc3\xa4nen polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4ns\xc3\xa4 autoonsa ja k\xc3\xa4tkeneet ne jonnekin.\n_START_SECTION_\nHuhu Merikarvialla pakoilevasta naisesta\n_START_PARAGRAPH_\n9. kes\xc3\xa4kuuta kadonneen kuva julkaistiin sanomalehdiss\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen kerran. Joitakin viikkoja kuvan julkaisun j\xc3\xa4lkeen kerrottiin tehdyn Merikarvialta useita havaintoja oudosti k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 nuoresta naisesta, joka pakoili ihmisi\xc3\xa4 mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Lehdet antoivat tapaukselle paljon palstatilaa ja uskoivat tyt\xc3\xb6n olleen Kyllikki Saari. Johtolanka osoittautui v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi.\n_START_SECTION_\nPolkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4n l\xc3\xb6ytyminen\n_START_PARAGRAPH_\nEtsint\xc3\xb6j\xc3\xa4 jatkettiin tuloksetta kunnes kaksi marjastajaa n\xc3\xa4ki 22. hein\xc3\xa4kuuta syrj\xc3\xa4isen Lellulaakson suon turpeennostokuopasta pilkottavan polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4n renkaan. Pian k\xc3\xa4vi ilmi, ett\xc3\xa4 py\xc3\xb6r\xc3\xa4 oli Kyllikki Saaren. Renkaiden venttiilit oli poistettu, jotta se uppoaisi paremmin suohon j\xc3\xa4lki\xc3\xa4 j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4. Polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4n l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikka oli umpimets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 satojen metrien p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maantiest\xc3\xa4. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4teltiin, ett\xc3\xa4 py\xc3\xb6r\xc3\xa4n piilottajan on t\xc3\xa4ytynyt tuntea maasto hyvin. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6aikana vesi oli matalalla. Ihmetyst\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti, miksi py\xc3\xb6r\xc3\xa4\xc3\xa4 ei ollut havaittu aiemmissa etsinn\xc3\xb6iss\xc3\xa4, kun suonsilm\xc3\xa4kkeit\xc3\xa4 oli tutkittu metallinpaljastimella. Silloin vesi oli ollut korkealla. Polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4 oli mahdollisesti tuotu suolle my\xc3\xb6hemmin, sill\xc3\xa4 sen satula n\xc3\xa4ytti liian hyv\xc3\xa4kuntoiselta ollakseen lionnut viikkoja mudassa. Poliisi palautti polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4n Saaren vanhemmille, eik\xc3\xa4 tutkinut sit\xc3\xa4 kunnolla.Py\xc3\xb6r\xc3\xa4n pinnoissa n\xc3\xa4htiin ruostej\xc3\xa4lki\xc3\xa4, josta p\xc3\xa4\xc3\xa4teltiin ett\xc3\xa4 py\xc3\xb6r\xc3\xa4\xc3\xa4 oli s\xc3\xa4ilytetty ennen suohon upottamista ulkona. Py\xc3\xb6r\xc3\xa4 oli ehj\xc3\xa4 lukuun ottamatta sen oikealla puolella olevia hankaantumia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 pudotti pohjan teorialta, jonka mukaan Kyllikki Saari olisi joutunut autohurjastelijan yliajon uhriksi, ja yleinen mielipide alkoi kallistua v\xc3\xa4kivaltaisen, henkirikokseen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyneen kaappauksen kannalle.\n_START_SECTION_\nEtsinn\xc3\xa4t Kuortaneella\n_START_PARAGRAPH_\nAlkusyksyst\xc3\xa4 paljastui Kyllikki Saaren jutussa j\xc3\xa4lleen uusi, tosin varsin yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4, mutta ehk\xc3\xa4 juuri sen vuoksi kiintoisa johtolanka. Kuortaneen nimismies \xc3\x85ke Vihanto k\xc3\xa4ynnisti suuretsinn\xc3\xa4t Kuortaneen ja Lehtim\xc3\xa4en rajalla sijaitsevalla Kaarankaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 sen j\xc3\xa4lkeen, kun paikallinen maanviljelij\xc3\xa4 Aarre Autio oli ilmoittanut kuulleensa j\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 naisen avunhuutoa, miesten keskustelua ja kaksi pistoolinlaukausta Kyllikki Saaren katoamista seuranneen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aamuna noin kello 5.00. L\xc3\xa4hdetty\xc3\xa4\xc3\xa4n ottamaan asiasta selv\xc3\xa4\xc3\xa4 Autio oli n\xc3\xa4hnyt hiljaisella kyl\xc3\xa4tiell\xc3\xa4 kaksi h\xc3\xa4nelle tuntematonta miest\xc3\xa4 ja vaalean auton, jonka sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli ollut kaksi miest\xc3\xa4. Useat muutkin alueen asukkaat kertoivat havahtuneensa laukauksiin ja tehneens\xc3\xa4 muita tavallisesta poikkeavia havaintoja kyseisen\xc3\xa4 aamuna. Monet ep\xc3\xa4iliv\xc3\xa4t, olisivatko Kyllikki Saaren surmasta ep\xc3\xa4illyt todella olleet niin r\xc3\xb6yhkeit\xc3\xa4 ja rohkeita, ett\xc3\xa4 he olisivat uskaltaneet kuljettaa tyt\xc3\xb6n liki 200 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Isojoelta. N\xc3\xa4in he olisivat joutuneet ajamaan sellaisten vilkkaiden keskusten kuin Kauhajoen, Kurikan, Ilmajoen ja Sein\xc3\xa4joen l\xc3\xa4pi, jolloin teon paljastumisen vaara olisi ollut suuri. Yht\xc3\xa4 monet kuitenkin uskoivat, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4in oli aivan hyvin voinut tapahtua, koska Kyllikki Saaren tapauksessa oli tullut ilmi jo niin monta merkillist\xc3\xa4 asiaa, ettei mit\xc3\xa4\xc3\xa4n en\xc3\xa4\xc3\xa4 pidetty mahdottomana. Naaraukset Kaarankaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ja etsinn\xc3\xa4t j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4himaastossa aloitettiin satojen vapaaehtoisten avulla \xe2\x80\x93 joukossa oli my\xc3\xb6s isojokelaisia \xe2\x80\x93 12. syyskuuta ja niit\xc3\xa4 jatkettiin kuukauden ajan siihen saakka, kunnes Isojoelta kantautui tieto Kyllikki Saaren ruumiin l\xc3\xb6ytymisest\xc3\xa4. Siihen menness\xc3\xa4 Kaarankaj\xc3\xa4rvi ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ineen oli tutkittu perin pohjin eik\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n poikkeavaa ollut l\xc3\xb6ytynyt. Kaarankaj\xc3\xa4rven pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydettiin 12. lokakuuta pistoolin hylsy, mutta tapahtumat j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 Kyllikki Saaren katoamisy\xc3\xb6n\xc3\xa4 j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t lopulta selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRuumiin l\xc3\xb6ytyminen\n_START_PARAGRAPH_\nKun tapauksen tutkimuksissa n\xc3\xa4ytti lokakuussa tulleen joka suunnalla sein\xc3\xa4 eteen, p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin haravoida Kyllikki Saaren varmana pidetyn katoamispaikan \xe2\x80\x93 paikan, jolla Oskari ja Vilho Forsby olivat kertoneet n\xc3\xa4hneens\xc3\xa4 oudot j\xc3\xa4ljet tien pinnassa \xe2\x80\x93 l\xc3\xa4himaasto viel\xc3\xa4 kerran ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin viimeisen\xc3\xa4 varmistuskeinona. Heti ensimm\xc3\xa4inen etsint\xc3\xa4 johti tulokseen. Lauantaina 10. lokakuuta yhdeks\xc3\xa4n aikoihin aamulla Valtteri M\xc3\xa4kel\xc3\xa4 -niminen mies nosti maasta mytyn, joka osoittautui Kyllikki Saaren keng\xc3\xa4ksi, jonka sis\xc3\xa4\xc3\xa4n oli tungettu Saaren kaulaliina ja miesten sukka. Sukan suupuoli oli ty\xc3\xb6nnetty kantap\xc3\xa4\xc3\xa4n sis\xc3\xa4\xc3\xa4n ja sidottu mustalla villalangalla moneen kertaan ymp\xc3\xa4ri. Kaulaliinassa oli hampaanj\xc3\xa4lki\xc3\xa4, josta p\xc3\xa4\xc3\xa4teltiin ett\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 olisi k\xc3\xa4ytetty suukapulana. Sukan omistaja ei koskaan selvinnyt._NEWLINE_Sunnuntaina 11. lokakuuta aamup\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Ilmari Hietaoja -niminen mies kiinnitti huomiota kuivuneeseen m\xc3\xa4nnynoksaan, joka seisoi keskell\xc3\xa4 suom\xc3\xa4t\xc3\xa4st\xc3\xa4 parinkymmenen metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 keng\xc3\xa4st\xc3\xa4. Hietaoja kutsui paikalle etsint\xc3\xa4ketjussa olleen vierustoverinsa, ja toisen miehen tempaistessa m\xc3\xa4nnyst\xc3\xa4 se irtosi maasta h\xc3\xa4nen k\xc3\xa4teens\xc3\xa4. Oksan tyvip\xc3\xa4\xc3\xa4 oli teroitettu. Heti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen paikalla alkoi tuntua eritt\xc3\xa4in voimakas m\xc3\xa4d\xc3\xa4ntyneen haju. Kun multaa ja m\xc3\xa4tt\xc3\xa4it\xc3\xa4 oli poistettu etsint\xc3\xa4\xc3\xa4 johtaneen Isojoen nimismiehen Eino Sipil\xc3\xa4n johdolla, paljastui puolen metrin syvyydest\xc3\xa4 osittain maatuneena Kyllikki Saaren ruumis, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4n ja hartioiden ymp\xc3\xa4rille oli kiedottu h\xc3\xa4nen oma p\xc3\xa4\xc3\xa4llystakkinsa. Tyt\xc3\xb6n alaruumis oli paljas ja toinen rinta oli pois rintaliiveist\xc3\xa4. Pitk\xc3\xa4lle edenneen lahoamisen vuoksi vainajan oikea k\xc3\xa4si oli ranteesta poikki eik\xc3\xa4 sormista ja varpaista ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4. N\xc3\xa4in j\xc3\xa4i saamatta selville, oliko vainaja joutunut k\xc3\xa4ym\xc3\xa4\xc3\xa4n kamppailua ennen kuolemaansa. Hautapaikka sijaitsi noin kahdensadan metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maantiest\xc3\xa4. Paikalle h\xc3\xa4lytettiin v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti Vaasasta komisariot Jorma Koskela ja Axel Skogman sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4ninl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Onni Hokkanen, jotka saapuivat Isojoelle puolentoista tunnin kuluttua. Heid\xc3\xa4n saapumistaan odotettaessa hauta kaivettiin auki eritt\xc3\xa4in varovasti ja sen ymp\xc3\xa4rille pystytettiin alkeellinen suoja-aitaus. Tieto ruumiin l\xc3\xb6ytymisest\xc3\xa4 levisi kulovalkean tavoin, sadat autot tukkivat Isojoen ja Kauhajoen v\xc3\xa4lisen maantien ja uteliasta yleis\xc3\xb6\xc3\xa4 parveili paikalla jo ennen vainajan pois kuljettamista arviolta parituhatta henke\xc3\xa4._NEWLINE_Oikeusl\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen professori Unto Uotila totesi ruumista tutkittuaan, ett\xc3\xa4 Saari oli saanut surmansa p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n osuneesta tylp\xc3\xa4n esineen iskusta, joka oli suunnattu kasvoihin ja murtanut nen\xc3\xa4- ja poskiluut. Mahdollisena aseena ruumiinavausp\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjassa mainitaan kepakko tai kivi. Uhria ei ollut ammuttu eik\xc3\xa4 my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n mit\xc3\xa4\xc3\xa4n tukehtumiskuolemaan viittaavaa ilmennyt. J\xc3\xa4lki\xc3\xa4 mahdollisesta sukupuoliyhdynn\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei l\xc3\xb6ytynyt, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei sulje pois seksuaalirikoksen mahdollisuutta. Maatuneesta ruumiista ei pystytty my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, oliko Kyllikki Saari viel\xc3\xa4 sukupuolisesti koskematon, mutta se selvisi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ei ollut raskaana. Kaikkia ruumiinavauksessa ilmenneit\xc3\xa4 seikkoja ei julkistettu tutkinnallisista syist\xc3\xa4._NEWLINE_Hautapaikka oli noin kahdensadan metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maantiest\xc3\xa4 ja matkaa polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4n l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikkaan on siit\xc3\xa4 noin kilometri. Aiemmissa etsinn\xc3\xb6iss\xc3\xa4 kenk\xc3\xa4\xc3\xa4 ja m\xc3\xa4nnynoksaa ei ollut huomattu, joten ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 ne olisi j\xc3\xa4tetty paikalle j\xc3\xa4lkeenp\xc3\xa4in. Alueella oli istutettu mets\xc3\xa4\xc3\xa4 kes\xc3\xa4kuun 1.\xe2\x80\x936. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana \xe2\x80\x93 pari viikkoa Saaren katoamisen j\xc3\xa4lkeen \xe2\x80\x93 eik\xc3\xa4 silloin havaittu mit\xc3\xa4\xc3\xa4n erikoista. Tutkimusten mukaan ruumis oli ollut jo m\xc3\xa4t\xc3\xa4nemistilassa, kun teroitettu oksa oli pystytetty haudalle ja se oli l\xc3\xa4vist\xc3\xa4nyt ruumiin vatsan. Hauta oli tehty taitavasti, turpeet oli leikattu p\xc3\xa4\xc3\xa4dyist\xc3\xa4 ja keskelt\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty takaisin haudan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n perusteella tutkijat p\xc3\xa4\xc3\xa4tteliv\xc3\xa4t tekij\xc3\xa4n saaneen pioneerikoulutuksen. Helsingin yliopiston mets\xc3\xa4nhoitajan, tohtori Peitsa Mikolan tutkimusten mukaan haudalla ollutta m\xc3\xa4nnyntainta ei ollut katkaistu puun kasvukaudella eli kes\xc3\xa4kuun alun ja elokuun puoliv\xc3\xa4lin v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana vaan aikaisintaan loppukes\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Ruumiin l\xc3\xb6ytymist\xc3\xa4 seuranneiden p\xc3\xa4ivien aikana paikan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 tutkittiin eritt\xc3\xa4in huolellisesti ja 14. lokakuuta l\xc3\xb6ydettiin viel\xc3\xa4 Kyllikin toinen kenk\xc3\xa4. M\xc3\xa4nnyn kantoa ei l\xc3\xb6ydetty, joten taimi oli voitu tuoda paikalle miten kaukaa tahansa. Kyllikki Saarella mukana olleista tavaroista j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t kateisiin rannekello, punaisesta kankaasta tehty kukkaro ja virsikirja.\n_START_SECTION_\nHautajaiset\n_START_PARAGRAPH_\nKyllikki Saari haudattiin sunnuntaina 25. lokakuuta 1953; h\xc3\xa4nen hautansa sijaitsee vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 kirkon p\xc3\xa4\xc3\xa4ovea. Siunaustilaisuuteen Isojoen kirkolla osallistui enn\xc3\xa4tysm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 surijoita, noin 25\xc2\xa0000 ihmist\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli yli nelj\xc3\xa4 kertaa enemm\xc3\xa4n kuin Isojoen kunnan tuolloinen asukasluku. Lukuisat Saaren perheelle t\xc3\xa4ysin tuntemattomat henkil\xc3\xb6t ajattelivat ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin omana menetettyn\xc3\xa4 tytt\xc3\xa4ren\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4t\xc3\xa4 surmattua ujoa ja vaatimatonta maalaistytt\xc3\xb6\xc3\xa4, josta hyvin harva oli tiennyt mit\xc3\xa4\xc3\xa4n ennen h\xc3\xa4nen katoamistaan. Suurta joukkoa osallistujista, joista osa oli tullut Isojoelle jo edellisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 jopa satojen kilometrien p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4, veti hautajaisiin kuitenkin pelkk\xc3\xa4 uteliaisuus, ja kirkonkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 virtasi aamuvarhaisesta saakka katkeamaton ihmisten jono ruumiin l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikalle. Paikalliset yritt\xc3\xa4j\xc3\xa4t j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t kirkon ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n lukuisia kentt\xc3\xa4ruokailuasemia, ja poikkeuksellisen yleis\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n ker\xc3\xa4nnyt tilaisuus houkutteli paikalle my\xc3\xb6s rihkamakauppiaita ja helppoheikkej\xc3\xa4._NEWLINE_Sis\xc3\xa4lle kirkkoon pakkautui noin 3\xc2\xa0000 ihmist\xc3\xa4 ja Kyllikin ruumiinsiunauksen toimitti Isojoen kirkkoherra Yrj\xc3\xb6 Ala-Opas. Tilaisuuteen osallistui my\xc3\xb6s Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin maaherra Gunnar Ahlb\xc3\xa4ck, joka esitti vetoomuksen maltillisen ajattelutavan puolesta. Kyllikin is\xc3\xa4 Eino Saari kiitti lyhyesti l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olijoita my\xc3\xb6t\xc3\xa4tunnosta ja avusta h\xc3\xa4nen tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 etsinn\xc3\xb6iss\xc3\xa4. Kiusallisen v\xc3\xa4likohtauksen siunaustilaisuudessa aiheutti er\xc3\xa4s alah\xc3\xa4rm\xc3\xa4l\xc3\xa4inen liikemies, joka syytti puoli tuntia kest\xc3\xa4neess\xc3\xa4 puheessaan viranomaisia saamattomuudesta ja rikollisten suojelemisesta ja vaati kuolemanrangaistuksen palauttamista k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Itse asiassa kyseinen puhe oli sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n ja s\xc3\xa4vylt\xc3\xa4\xc3\xa4n samanlainen kuin tapauksen kirvoittamat sanomalehtien yleis\xc3\xb6nosastokirjoitukset \xe2\x80\x93 jopa muutamat p\xc3\xa4\xc3\xa4kirjoitukset \xe2\x80\x93 olivat jo kuukausien ajan olleet, mutta miehen katsottiin valinneen v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n paikan ja tilaisuuden kostoa henkiv\xc3\xa4n sanomansa julistamiseen varsinkin, kun h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti kansanomaisia voimasanoja. Hautajaisia seuranneiden toimittajien mukaan puheet my\xc3\xb6s kirkon ulkopuolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neen yleis\xc3\xb6n joukossa olivat varsin huonosti hartaan surujuhlan tunnelmaan sopivia ja sen s\xc3\xa4vyisi\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 jos Kyllikin surmaaja olisi tavattu paikalta, aikakirjoihin olisi saatu merkit\xc3\xa4 Suomen historian ensimm\xc3\xa4inen lynkkaus._NEWLINE_Hautajaisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iltana l\xc3\xa4hetettiin Yleisradiossa siunaustilaisuudessa taltioitu laaja j\xc3\xa4lkil\xc3\xa4hetys. Kokonaisuutena Kyllikki Saaren hautajaisista muodostui kaksijakoinen tilaisuus: yht\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 harras ja riipaiseva surujuhla, toisaalta paikkakunnalla ennen kokematon v\xc3\xa4rik\xc3\xa4s kansankokous. J\xc3\xa4rjestyksenpitoon kutsuttiin kaikki maakunnan k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 olleet poliisivoimat ja yksinomaan erilaisia ajoneuvoja laskettiin Isojoen kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n ahtautuneen hautajaisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 toistatuhatta.\n_START_SECTION_\nTutkimukset\n_START_PARAGRAPH_\nKyllikki Saaren tapauksen yhteydess\xc3\xa4 kuulusteltiin kaikkiaan tuhansia ihmisi\xc3\xa4 ja seurattiin lukuisia eri johtolankoja. Tutkimuksia johtivat komisariot Jorma Koskela ja Axel Skogman. Sis\xc3\xa4asiainministeri\xc3\xb6n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 he saivat apuvoimia Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin rikospoliisikeskuksesta. Ruumiin l\xc3\xb6ytyess\xc3\xa4 tutkimuksiin liittyi viel\xc3\xa4 Helsingin rikospoliisin apulaisp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Veikko Korkealehto. Koko Suomessa ennen kokemattomana operaationa tutkijat kuulustelivat kaikki pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n asukkaat talosta taloon kiert\xc3\xa4en, ja n\xc3\xa4in saatiin melkoisen varmasti selvitetyksi, ettei Isojoella ollut ainuttakaan tapauksen silminn\xc3\xa4kij\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Tutkinnat ulottuivat jopa Ruotsiin, jonne oli muuttanut Kyllikin murhan j\xc3\xa4lkeen joitakin isojokelaisia. Turhat ilmiannot ja huhut vaikeuttivat tutkijoiden ty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Surman selvitt\xc3\xa4miseen johtavista tiedoista luvattiin kaksi vihjepalkkiota, Isojoen kunnan (50\xc2\xa0000 markkaa, vuoden 2005 rahassa 1350 euroa) ja Helsingin Sanomien (100\xc2\xa0000 mk, vuoden 2005 rahassa 2700 euroa). \xe2\x80\x9dVarmoiksi syyllisiksi\xe2\x80\x9d leimattuja oli paikkakuntalaisten tiedossa useita ja ep\xc3\xa4ilysten kohde vaihteli sen mukaan, mit\xc3\xa4 lehtikirjoituksissa oli kerrottu tutkimusten kulloisistakin painopisteist\xc3\xa4. Kire\xc3\xa4lle ilmapiirille kuvaavaa oli, ett\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Isojoen nimismiehen pojasta tehtiin ilmianto, vaikka nimismiehell\xc3\xa4 ei edes ollut poikaa. Jopa tutkimuksia johtaneesta komisario Jorma Koskelasta tehtiin niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n ilmianto ja h\xc3\xa4nenkin alibinsa jouduttiin tarkistamaan._NEWLINE_Suurta lis\xc3\xa4harmia viranomaisille tuottivat muutamat henkil\xc3\xb6t, jotka tunnustivat murhanneensa Kyllikki Saaren ja jopa kuvasivat yksityiskohtaisesti, miten he olivat rikoksen tehneet. T\xc3\xa4llaiset henkil\xc3\xb6t osoittautuivat mielenterveysongelmista tai sairaalloisesta itsetehostusvietist\xc3\xa4 k\xc3\xa4rsineiksi, mutta usein vasta pitkien ja aikaa vieneiden tutkimusten j\xc3\xa4lkeen k\xc3\xa4vi selv\xc3\xa4ksi, ettei heill\xc3\xa4 ollut koko tapauksen kanssa v\xc3\xa4hint\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n tekemist\xc3\xa4. My\xc3\xb6s er\xc3\xa4\xc3\xa4t vangit v\xc3\xa4ittiv\xc3\xa4t saaneensa vankilan muurien sis\xc3\xa4\xc3\xa4n tietoja, jotka varmasti auttaisivat rikoksen selvitt\xc3\xa4misess\xc3\xa4, mutta joita selostaakseen heid\xc3\xa4n oli p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4 k\xc3\xa4ym\xc3\xa4\xc3\xa4n rikospaikalla \xe2\x80\x93 kuitenkin vain saadakseen ilmaisen huvimatkan. Oma lukunsa olivat lis\xc3\xa4ksi selv\xc3\xa4n\xc3\xa4kij\xc3\xa4t, joiden monenkirjavista lausunnoista ei ollut tutkijoille mit\xc3\xa4\xc3\xa4n hy\xc3\xb6ty\xc3\xa4._NEWLINE_Isojokilaiset ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t rahaa ja palkkasivat kaksi yksityisetsiv\xc3\xa4\xc3\xa4 tutkimaan tapausta. Heist\xc3\xa4 ei ollut apua._NEWLINE_Automiesten lis\xc3\xa4ksi muun muassa vasenk\xc3\xa4tisten henkil\xc3\xb6iden edesottamukset k\xc3\xa4ytiin tarkoin l\xc3\xa4pi, koska suohaudan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ollut m\xc3\xa4nnynoksa oli teroitettu toisesta p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 puukolla vuolemalla ja vuoluj\xc3\xa4ljest\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4teltiin tekij\xc3\xa4n olleen vasenk\xc3\xa4tinen._NEWLINE_Jutun tutkimukset tapahtumien polttopisteess\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t helmikuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 1954, jolloin niin vieraspaikkakuntalaiset viranomaiset kuin helsinkil\xc3\xa4iset yksityisetsiv\xc3\xa4tkin l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t Isojoelta.\n_START_SECTION_\nOikeusk\xc3\xa4sittely\n_START_PARAGRAPH_\nKyllikki Saaren tapausta k\xc3\xa4siteltiin oikeudessa ensimm\xc3\xa4isen ja ainoan kerran ns. kuolemansyyjuttuna Isojoen ja Karijoen k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4kunnan lakim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isten talvik\xc3\xa4r\xc3\xa4jien toisessa istunnossa 15. huhtikuuta 1955. Oikeuden p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s oli hyvin yksinkertainen ja siin\xc3\xa4 tilanteessa ainoa mahdollinen; todettiin vain, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dtalollisen tyt\xc3\xa4r Auli Kyllikki Saari on Isojoen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 saanut surmansa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isimmin kohdanneen ulkonaisen v\xc3\xa4kivallan kautta\xe2\x80\x9d. Jokaisesta jutussa ep\xc3\xa4ilyksen alaisesta oli tehty oma niin sanottu linjansa, ja oikeusk\xc3\xa4sittelyyn menness\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 oli kertynyt jo 282.\n_START_SECTION_\nKirkkoherra\n_START_PARAGRAPH_\nPitk\xc3\xa4\xc3\xa4n ep\xc3\xa4iltyn\xc3\xa4 oli Kyllikki Saaren rippipappina toiminut Isojoen entinen virkaatekev\xc3\xa4 kirkkoherra (1952\xe2\x80\x931953), joka oli siirtynyt kolme viikkoa ennen murhaa Merikarvialle. Kyllikki Saari oli kirjoittanut kirkkoherralle kirjeen sielunhoidollisissa asioissa kolme p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ennen kuolemaansa. Pappi joutui kolmeen eri kuulusteluun ensimm\xc3\xa4isten joukossa. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli kuitenkin vedenpit\xc3\xa4v\xc3\xa4 alibi, jonka olivat antaneet h\xc3\xa4nen tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 ja kotiapulaisensa Ida, jolla oli ollut useamman vuoden ajan suhde papin kanssa, puoli vuotta Kyllikki Saaren murhan j\xc3\xa4lkeen. Heid\xc3\xa4n todistuksensa mukaan h\xc3\xa4n oli ollut Merikarvialla murhailtana._NEWLINE_Kirkkoherran liikkeet selvitettiin tarkoin murhaillan ja -y\xc3\xb6n ajalta. Tutkimuksissa selvisi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli ollut illalla rovastin juhlissa, y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 pappilassa ja aamulla kello kahdeksan pit\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rippikoulua. Ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4i vain 20 minuuttia, mutta t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ajassa h\xc3\xa4n ei olisi ehtinyt Isojoelle, jonne oli Merikarvialta 60 kilometri\xc3\xa4. Kirkkoherralla ei ollut ajokorttia eik\xc3\xa4 autoa._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin todettiin, ett\xc3\xa4 papilla oli sodan aikana kentt\xc3\xa4pappina toimiessaan ollut naissuhteita, ja h\xc3\xa4net oli erotettu l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6st\xc3\xa4 Afrikassa, koska h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli ollut suhde sairaanhoitajaan. Pappi oli l\xc3\xa4hennellyt usein nuoria naisia. Toimiessaan Kihni\xc3\xb6n kirkkoherrana 1955 h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli suhde rippikoulutytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Tapausta k\xc3\xa4siteltiin 1956 Parkanon talvik\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4, jossa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastaan nostettiin syyte alle 17-vuotiaaseen sekaantumisesta ja naineena kihlautumisesta._NEWLINE_Kirkkoherran ollessa pid\xc3\xa4tettyn\xc3\xa4 poliisi oli suorittanut Merikarvialla lis\xc3\xa4\xc3\xa4 alibiin liittyvi\xc3\xa4 tarkistuksia. Sit\xc3\xa4 aiemmin alibissa ollut n. 10 tunnin aukko juuri murhay\xc3\xb6n kohdalla oli kuroutunut umpeen. Uusi Suomi kirjoitti 29. helmikuuta 1956:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbb(Kirkkoherran) alibi pit\xc3\xa4\xc3\xa4. Oli Merikarvialla murhay\xc3\xb6n\xc3\xa4. Uuden Suomen saaman tiedon mukaan on Kihni\xc3\xb6n kirkkoherran (kirkkoherra) alibi todettu t\xc3\xa4ysin vedenpit\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi Kyllikki Saaren jutussa. Murhay\xc3\xb6n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n on ollut Merikarvialla ja viimeksi saatu todistus tukki lopullisesti aukon t\xc3\xa4lt\xc3\xa4 kohdalta.\xc2\xbb _NEWLINE_Kirkkoherra antoi vuonna 1962 Hymy-lehdelle haastattelun, jossa h\xc3\xa4n purki tuntojaan ep\xc3\xa4ilyist\xc3\xa4:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbTuskin tunsin Kyllikki Saarta sen paremmin kuin h\xc3\xa4nen kotikyl\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 M\xc3\xb6ykky\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n. Ei vuodessa ehdi perehty\xc3\xa4 Isojoen kokoisen seurakunnan jokaiseen soppeen. Sit\xc3\xa4 paitsi olin murhan tapahtumahetkell\xc3\xa4 Merikarvialla. Minulla oli silloin juuri rippikoulu aamuisin klo 8. Miten olisin ehtinyt sielt\xc3\xa4 Isojoelle?\xc2\xbb _NEWLINE_Kirkkoherra oli my\xc3\xb6nt\xc3\xa4nyt Hymy-lehden toimittajalle vuonna 1962, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n tunsi Lellulaakson suon l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n._NEWLINE_Vaikka poliisin mielest\xc3\xa4 alibi oli varma, papin taustan vuoksi monet pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 murhaajana ja ep\xc3\xa4ilev\xc3\xa4t alibia, joka on osin kotiapulaisen antama._NEWLINE_Kirkkoherran Kauhavalla asuva sukulainen, joka omisti er\xc3\xa4\xc3\xa4n tutkimusten yhteydess\xc3\xa4 huomion kohteeksi joutuneen kermanv\xc3\xa4risen pakettiauton, oli my\xc3\xb6s yksi lukuisista ep\xc3\xa4illyist\xc3\xa4._NEWLINE_Kirkkoherra kertoi viimeisess\xc3\xa4 kuulustelussa, ett\xc3\xa4 Kyllikki Saarella oli seksuaalinen suhde h\xc3\xa4nen kanssaan.\n_START_SECTION_\nEntinen poliisi\n_START_PARAGRAPH_\nKarijoella asunut 35-vuotias kahvilanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4 on ollut er\xc3\xa4s Kyllikki Saaren murhan vahvimmista ep\xc3\xa4illyist\xc3\xa4. Silminn\xc3\xa4kij\xc3\xa4n havainnon mukaan h\xc3\xa4nen ep\xc3\xa4iltiin ajaneen autolla yhdess\xc3\xa4 er\xc3\xa4\xc3\xa4n toisen miehen kanssa Kauhajoelle johtaneella tiell\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin Kyllikin katoamispaikalla havaittiin auton k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisj\xc3\xa4lki\xc3\xa4 ja ajolyhdyn sirpaleita. Kahden moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4ilij\xc3\xa4n mukaan miehen autoa muistuttanut auto oli ollut pys\xc3\xa4hdyksiss\xc3\xa4 Kauhajoen Karhunkankaalle johtaneen mets\xc3\xa4tien varressa samana iltana kun Kyllikki katosi. Kahvilanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli entinen poliisi, joka oli erotettu virastaan huonojen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapojensa vuoksi. H\xc3\xa4net tunnettiin h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4per\xc3\xa4isen\xc3\xa4 liikemiehen\xc3\xa4. Kahvilanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4n pid\xc3\xa4tyksen j\xc3\xa4lkeen isojokelaiset uskoivat varman syyllisen olevan nyt telkien takana. Tapaus oli heid\xc3\xa4n mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n jo viitt\xc3\xa4 vaille selvitetty ja oli vain ajan kysymys, milloin miehelt\xc3\xa4 saataisiin puristetuksi tunnustus Kyllikin kohtalosta._NEWLINE_Kahvilanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli kuitenkin katoamisillalle alibi. H\xc3\xa4net tuntenut isojokinen autoilija oli n\xc3\xa4hnyt h\xc3\xa4net ja er\xc3\xa4\xc3\xa4n porilaisen johtajan viett\xc3\xa4v\xc3\xa4n iltaa Kaupunginhotellissa Kristiinassa kello 22\xe2\x80\x9324. Porilainen johtaja kertoi vieneens\xc3\xa4 miehen Karijoelle h\xc3\xa4nen tuttavansa kotiin, jossa mies oli kertomansa mukaan y\xc3\xb6pynyt. Helsingin Sanomat kirjoitti laajasti entisen poliisin pid\xc3\xa4tyksest\xc3\xa4 ja kuvaili miehen kahvilaa \xe2\x80\x9dh\xc3\xa4pe\xc3\xa4pilkuksi\xe2\x80\x9d, jossa tarjoiltiin vieraille laitonta alkoholia._NEWLINE_Kun varmana syyllisen\xc3\xa4 pidetyt kahvilanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen apurinsa vapautettiin olivat heid\xc3\xa4n nimens\xc3\xa4 tulleet tutuiksi jo monien sanomalehtien palstoilta._NEWLINE_Kahvilanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4n auto oli tuotu autokorjaamolle Lapv\xc3\xa4\xc3\xa4rttiin 4. toukokuuta 1953 ja se oli ajokelpoinen vasta 30. toukokuuta. Kyllikki Saaren katoamisen aikaan auto oli siis viel\xc3\xa4 korjaamolla ilman renkaita ja akkua. Korjaamon omistaja kertoi olleensa kotona tuona iltana ja h\xc3\xa4n olisi kuullut, mik\xc3\xa4li auto olisi otettu k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ilman lupaa. Kahvilanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4 vapautettiin elokuun lopulla, mik\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti isojokelaisten keskuudessa suurta tyrmistyst\xc3\xa4. H\xc3\xa4net pid\xc3\xa4tettiin jutun vuoksi my\xc3\xb6hemmin uudelleen, mutta laskettiin senkin j\xc3\xa4lkeen vapaaksi. Komisario Skogman sanoi olevansa kahvilanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4n syytt\xc3\xb6myydest\xc3\xa4 t\xc3\xa4ysin vakuuttunut. Kahvilanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen toverinsa, joiden nimet olivat esiintyneet lehtien palstoilla useaan otteeseen, eiv\xc3\xa4t kuitenkaan ryhtyneet oikeustoimiin maineensa puhdistamiseksi, vaikka heill\xc3\xa4 olisi ollut siihen lain takaama mahdollisuus.\n_START_SECTION_\nOjankaivaja\n_START_PARAGRAPH_\nPentti Kankaanp\xc3\xa4\xc3\xa4, joka toimi 1970-luvun alussa poliisina Isojoella ja tutki Kyllikki Saaren murhaa ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ohella vuodesta 1972 alkaen, kertoi julkisuuteen vuonna 2002 poliisin ep\xc3\xa4illeen paikallista ty\xc3\xb6miest\xc3\xa4 murhaajaksi, mutta todisteet eiv\xc3\xa4t olisi riitt\xc3\xa4neet oikeudessa._NEWLINE_Paikkakuntalainen 38-vuotias ojankaivaja, oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n ep\xc3\xa4iltyjen listalla, mutta h\xc3\xa4net jouduttiin vapauttamaan todisteiden riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myyden vuoksi. Miehen pid\xc3\xa4tys jakoi mielipiteit\xc3\xa4. Helsingin Sanomat kirjoitti 23. lokakuuta 1953 pid\xc3\xa4tyksest\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dPid\xc3\xa4tetyn \xc3\xa4iti ja veli todistivat (ty\xc3\xb6miehen) puolesta. H\xc3\xa4n nukkui rikosp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iltana jo kello 19.00 ja oli niin vahvasti alkoholin vaikutuksen alaisena, ettei olisi voinut suorittaa mit\xc3\xa4\xc3\xa4n rikosta. (Ty\xc3\xb6mies) tunnetaan Isojoella siivona miehen\xc3\xa4, joka ei ole aiheuttanut kenellek\xc3\xa4\xc3\xa4n mit\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4iri\xc3\xb6t\xc3\xa4, vaikka k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4kin joskus alkoholia. Isojoella ollaan sit\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 (ty\xc3\xb6mies) on syyt\xc3\xb6n. ... Paikkakuntalaiset ovat h\xc3\xa4mm\xc3\xa4styneit\xc3\xa4, koska (ty\xc3\xb6miehen) ei tiedet\xc3\xa4 osoittaneen mit\xc3\xa4\xc3\xa4n kiinnostusta toista sukupuolta kohtaan.\xe2\x80\x9d Miehen pid\xc3\xa4tyksest\xc3\xa4 uutisoivat laajalti my\xc3\xb6s Kaleva, Ilkka ja Vaasa-lehti. Ojankaivaja oli aiemmin 1940-luvulla syyllistynyt seksuaalirikokseen ja k\xc3\xa4rsi sota-aikana ilmenneist\xc3\xa4 mielenterveysongelmista. Mies oli my\xc3\xb6s tirkistellyt er\xc3\xa4it\xc3\xa4 tytt\xc3\xb6j\xc3\xa4 saunan ikkunasta. Miehell\xc3\xa4 oli kuitenkin sukulaistensa antama alibi, jonka mukaan h\xc3\xa4n oli nukkunut omassa vuoteessaan voimakkaassa humalatilassa l\xc3\xa4pi murhay\xc3\xb6n._NEWLINE_Vapautetusta ojankaivajasta tuli kuitenkin jatkossa poliisien p\xc3\xa4\xc3\xa4ep\xc3\xa4ilty. Kuulusteluissa ep\xc3\xa4illyn puheet olivat sekavia. Kun ep\xc3\xa4ilty\xc3\xa4 kuulusteltiin, t\xc3\xa4m\xc3\xa4 lausui, ettei Kyllikki ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 elossa, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen ruumistaan koskaan l\xc3\xb6ydet\xc3\xa4. Sittemmin mies perui puheensa ja v\xc3\xa4itti, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4net on ymm\xc3\xa4rretty v\xc3\xa4\xc3\xa4rin. H\xc3\xa4net l\xc3\xa4hetettiin mielentilatutkimukseen ja my\xc3\xb6hemmin Mustasaaren mielisairaalaan. L\xc3\xa4\xc3\xa4nin rikospoliisin etsiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t miest\xc3\xa4 siell\xc3\xa4 kuulustelemassa. Kuulustelu oli pakko keskeytt\xc3\xa4\xc3\xa4, koska miehen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen muuttui sekavaksi ja l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si, ettei miest\xc3\xa4 voida siin\xc3\xa4 tilassa kuulustella. Vaikka ep\xc3\xa4ilty\xc3\xa4 ei voitu pit\xc3\xa4v\xc3\xa4sti yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Kyllikki Saaren tapaukseen, h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pidettiin pid\xc3\xa4tettyn\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 hoitoon passittamisen j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Ojankaivaja asui silloin 1\xe2\x80\x932 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 murhan tekopaikasta. Poliisi ep\xc3\xa4ili, ett\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4n apuna j\xc3\xa4lkien peittelyss\xc3\xa4 ja haudan naamioinnissa olisi ollut t\xc3\xa4m\xc3\xa4n 37-vuotias lankomies. Avustajalla oli rikollinen tausta. Molemmat miehet tunsivat maaston eritt\xc3\xa4in hyvin, sill\xc3\xa4 heill\xc3\xa4 oli yhteinen ojaty\xc3\xb6maa, joka sijaitsi 50 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kyllikin suohaudalta. Ojaty\xc3\xb6maalla oli lapio, jota ilmeisesti k\xc3\xa4ytettiin haudan kaivamiseen. Ojankaivajaa ja lankomiest\xc3\xa4 kuulusteltiin syksyll\xc3\xa4 1953. Pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tapauksen j\xc3\xa4lkeen lankomies muutti ensin Keski-Pohjanmaalle ja sen j\xc3\xa4lkeen Ruotsiin. Kumpikaan ep\xc3\xa4illyist\xc3\xa4 ei ollut elossa en\xc3\xa4\xc3\xa4 vuonna 1972._NEWLINE_Pentti Kankaanp\xc3\xa4\xc3\xa4n mukaan n\xc3\xa4it\xc3\xa4 kahta miest\xc3\xa4 vastaan oli vahvoja aihetodisteita.\n_START_SECTION_\nRunar Holmstr\xc3\xb6m\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 vuonna 1959 tapahtunut Tulilahden kaksoismurha muistutti tekotavaltaan monilta osin Kyllikki Saaren murhaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi her\xc3\xa4siv\xc3\xa4t viranomaisten ep\xc3\xa4ilyt teosta syytetyn Runar Holmstr\xc3\xb6min osallisuudesta my\xc3\xb6s Kyllikki Saaren murhaan. Vankeinhoitoviranomaisten antaman lausunnon mukaan Holmstr\xc3\xb6m oli kuitenkin ollut Kyllikin katoamisen aikoihin k\xc3\xa4rsim\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vapausrangaistusta Okeroisissa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Lahtea sijainneessa ty\xc3\xb6siirtolassa, josta h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 ei ollut mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisia mahdollisuuksia p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 pist\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hes 300 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Isojoella. My\xc3\xb6s Tulilahden murhien tutkimuksiin osallistunut komisario Axel Skogman piti ep\xc3\xa4todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isen\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sama henkil\xc3\xb6 olisi syyllistynyt kumpaankin rikokseen, mutta otaksui Tulilahden murhaajan lukeneen tarkoin Kyllikki Saaren tapauksen tutkintaselostukset.\n_START_SECTION_\nEp\xc3\xa4iltyjen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKun tutkimusten johdossa pisimm\xc3\xa4n ty\xc3\xb6n tehnyt komisario Skogman j\xc3\xa4i el\xc3\xa4kkeelle syksyll\xc3\xa4 1970, oli eri tutkimuslinjoja kertynyt 370. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 suuri osa oli tosin k\xc3\xa4sitelty loppuun tuloksettomina. Asian johdosta kuulusteltujen henkil\xc3\xb6iden nimikortteja l\xc3\xb6ytyy yli 5000 kappaletta. Todellisia ep\xc3\xa4iltyj\xc3\xa4 oli ehk\xc3\xa4 muutama kymmenen, n\xc3\xa4iden joukossa my\xc3\xb6s surmatun is\xc3\xa4, jota jotkut pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t edelleen syyllisen\xc3\xa4 tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 murhaan.\n_START_SECTION_\nTutkimusten j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nAlkuper\xc3\xa4iset tutkimukset lopetettiin elokuussa 1956. Tutkimusaineisto j\xc3\xa4i Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin rikospoliisikeskuksen haltuun._NEWLINE_Poliisitutkija Pentti Kankaanp\xc3\xa4\xc3\xa4n mukaan Isojoella ei haluttu ajatella, ett\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4 on isojokinen henkil\xc3\xb6. \xe2\x80\x9dAivan kuin paikalliset ihmiset olisivat yhteisesti sopineet, ett\xc3\xa4 syyllisyys vieritet\xc3\xa4\xc3\xa4n jonnekin muualle.\xe2\x80\x9d Lehdist\xc3\xb6 kertoi alkuaikoina ep\xc3\xa4iltyjen nimi\xc3\xa4, mutta nyt niit\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 haluta julkaista tiedotusv\xc3\xa4lineiss\xc3\xa4. Kyllikki Saaren omaiset kertoivat monessa haastattelussa, ett\xc3\xa4 uskoivat tiet\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 syyllisen, mutta eiv\xc3\xa4t halunneet kertoa nime\xc3\xa4._NEWLINE_Toimittaja Aake Jermon kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1975 haastattelema el\xc3\xa4kkeell\xc3\xa4 ollut komisario Axel Skogman sanoi olevansa varma siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Kyllikki\xc3\xa4 ei ollut kuljetettu muualle, vaan h\xc3\xa4nen ruumiinsa ja polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli raahattu heti rikoksen tapahduttua niihin paikkoihin, joista ne kuukausia my\xc3\xb6hemmin l\xc3\xb6ytyiv\xc3\xa4t. Taitava k\xc3\xa4tkeminen osoitti, ett\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4n tai tekij\xc3\xb6iden oli t\xc3\xa4ytynyt tuntea maasto eritt\xc3\xa4in hyvin. N\xc3\xa4in ollen syyllinen oli Skogmanin mielest\xc3\xa4 ollut paikkakuntalainen. Tekij\xc3\xa4\xc3\xa4 oli lis\xc3\xa4ksi auttanut se, ett\xc3\xa4 ruumiin k\xc3\xa4tkemisen aikaan vesi oli ollut k\xc3\xa4tk\xc3\xb6paikalla tavallista korkeammalla. Murhaaja oli saattanut k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 teon ja ruumiin l\xc3\xb6ytymisen v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana monestikin tarkistamassa, oliko hauta kunnossa ja tuonut m\xc3\xa4nnynkin haudan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle vasta loppukes\xc3\xa4ll\xc3\xa4, jolloin paikalta oli vesi imeytynyt pois. Lis\xc3\xa4ksi m\xc3\xa4nnyss\xc3\xa4 olleet vuoluj\xc3\xa4ljet eiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 olleet todiste vasenk\xc3\xa4tisyydest\xc3\xa4, vaan murhaaja oli voinut joutua olosuhteiden pakosta k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n heikompaa k\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nPoliisin lausunto\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2000 Kyllikki Saaren murhan p\xc3\xa4\xc3\xa4tutkija oli rikosylikonstaapeli Tapani Tikkala Keskusrikospoliisin Vaasan yksik\xc3\xb6st\xc3\xa4. Tikkala on hyvin perehtynyt Kyllikki Saaren tapauksen valtavaan asiakirjam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4nen mukaansa poliisi kyll\xc3\xa4 selvitti murhaajan todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isen henkil\xc3\xb6llisyyden, mutta koska tekninen n\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 puuttui, juttua ei voitu vied\xc3\xa4 k\xc3\xa4r\xc3\xa4jille. H\xc3\xa4n kertoo, ett\xc3\xa4 juttu voidaan avata uudelleen koska tahansa, jos uutta varteenotettavaa todistusaineistoa tulee esiin. Vuonna 2004 Tikkala kertoi Suomen Kuvalehden haastattelussa tiet\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 syyllisen Kyllikin kuolemaan, mutta ei kertonut syyllisen nime\xc3\xa4, koska tekij\xc3\xa4 on kuollut._NEWLINE_Vuonna 2013 nykyinen p\xc3\xa4\xc3\xa4tutkija Jari Neulaniemi KRP:n Vaasan yksik\xc3\xb6st\xc3\xa4 kertoi, ettei voida sanoa, ett\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4n henkil\xc3\xb6llisyys olisi poliisin tiedossa, koska murhasta ei ole syytetty eik\xc3\xa4 tuomittu oikeudessa ket\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4nen mukaansa Kyllikki Saaren murha on yh\xc3\xa4 pime\xc3\xa4 henkirikos, eik\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 ole tutkittu aktiivisesti en\xc3\xa4\xc3\xa4 2000-luvulla.\n_START_SECTION_\nTekij\xc3\xa4n profilointi\n_START_PARAGRAPH_\nPoliisiammattikorkeakoulussa tutkijana ja opettajana toiminut psykologi Pekka Santtila on profiloinut tapauksen. Sen mukaan todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6inen tekij\xc3\xa4 olisi yksin el\xc3\xa4nyt yli 30-vuotias mies, jolla olisi ollut vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n sosiaalisia suhteita ja jota on pidetty jotenkin omituisena. Tekoa olisi suunniteltu pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n ja ilmeisesti tekij\xc3\xa4 tunsi Kyllikki Saaren, eik\xc3\xa4 ollut sukua uhrilleen. Kohtaaminen y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4tiell\xc3\xa4 saattoi olla sattuma, mutta laukaisi kuitenkin suunnitellun teon. My\xc3\xb6s juuri Kyllikki Saaren joutuminen uhriksi saattoi olla sattumaa. Uhrin ja j\xc3\xa4lkien suunnitelmallinen k\xc3\xa4tkeminen viittaa tekij\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olleen aiempaa rikostaustaa.\n_START_SECTION_\nSuohauta\n_START_PARAGRAPH_\nKyllikki Saaren suohautaa k\xc3\xa4y edelleen kes\xc3\xa4isin katsomassa suuri joukko v\xc3\xa4ke\xc3\xa4. Hauta sijaitsee seututien 661 varrella Isojoelta Kauhajoelle p\xc3\xa4in, noin paikassa 62\xc2\xb009\xe2\x80\xb2N, 21\xc2\xb057\xe2\x80\xb2E . Haudalla on Kyllikin sisaren Alli Hernesharjun,miehens\xc3\xa4 Esko Hernesharjun ja Esa Hernesharjun vuonna 1987 pystytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 muistokivi, johon on kiinnitetty tapauksesta kertova kuparilaatta.\n_START_SECTION_\nMustapartainen mies\n_START_PARAGRAPH_\nIsojoen el\xc3\xa4kkeell\xc3\xa4 oleva palop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Esko Varpelaide kertoi 2004 Ilta-Sanomille ep\xc3\xa4illeens\xc3\xa4 surmaajaksi er\xc3\xa4st\xc3\xa4 51-vuotiasta paikkakuntalaista miest\xc3\xa4. Varpelaide kertoi ep\xc3\xa4ilyyns\xc3\xa4 johtaneista tapahtumista my\xc3\xb6s Isojoen Joulu 2004 -lehdess\xc3\xa4._NEWLINE_Kyseess\xc3\xa4 oleva ep\xc3\xa4ilty tunnettiin mustasta parrastaan ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pidettiin Isojoella hieman outona hiipparina. Nuorena opinhaluisen ja etev\xc3\xa4ksi mainitun miehen kerrottiin kokeneen hermoromahduksen ylioppilaskirjoitusten aikana ja muuttuneen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen. Elokuussa 1952 mainittu henkil\xc3\xb6 oli kosketellut er\xc3\xa4st\xc3\xa4 autokolarissa kuollutta naista intiimialueelta Isojoen sairaalassa \xe2\x80\x93 osoittaen taipumusta nekrofiiliaan. Miehen v\xc3\xa4itettiin syyllistyneen naisten ahdisteluun, ja h\xc3\xa4nelle oli suoritettu k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4oikeuden p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 kastraatio._NEWLINE_Kyseinen mies oli asioinut usein papinkansliassa, jossa Kyllikki ty\xc3\xb6skenteli. Kuulopuheiden mukaan mies piti Kyllikki\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dmorsiamenaan\xe2\x80\x9d. Mies asioi my\xc3\xb6s kunnantoimistossa, jossa toimistovirkailijana ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4 nuori nainen kiinnosti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 Kyllikin lis\xc3\xa4ksi. Varpelaide toimi yhteistalon tansseissa j\xc3\xa4rjestysmiehen\xc3\xa4, ja oli n\xc3\xa4hnyt usein mustapartaisen miehen seuraavan puiden takana tuntikausia tanssipaikan tapahtumia. Kyllikin katoamisiltana miest\xc3\xa4 ei n\xc3\xa4kynyt. Y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 kahden aikoihin mies oli kunnantalolla heitellyt hiekkaa ikkunaan ja pyyt\xc3\xa4nyt yl\xc3\xa4kerrassa asuvaa kunnantoimiston naista ulos. Kun t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei suostunut, mies oli l\xc3\xa4htenyt k\xc3\xa4velem\xc3\xa4\xc3\xa4n kohti M\xc3\xa4kikaupunkia poisp\xc3\xa4in kodistaan ja kantanut olallaan pussia. Mies oli suunnitellut pari vuotta aiemmin ohikulkutien linjan M\xc3\xa4kikaupungista Heikkil\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 suuntakepein merkitty tielinja kulki l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 Kyllikin hautauspaikkaa, joten maasto oli miehelle tuttu._NEWLINE_Kyllikin katoamisen j\xc3\xa4lkeisen\xc3\xa4 aamuna kyseinen mies oli yritt\xc3\xa4nyt hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 holhoojansa kimppuun aseenaan kettinkivarren p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n kiinnitetty rautam\xc3\xb6hk\xc3\xa4le. Holhooja oli ampunut revolverilla itsepuolustukseksi miest\xc3\xa4 rintaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 selvisi ampumisesta hengiss\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4si sairaalasta jo parin viikon p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4. Varpelaide ep\xc3\xa4ilee, ett\xc3\xa4 mies olisi surmannut illalla Kyllikin samalla aseella, mennyt kunnantalolle y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ase mukana pussissa ja palannut tuntemaansa tielinjaa pitkin hautaamaan ruumiin. Varpelaide kertoi ep\xc3\xa4ilyst\xc3\xa4\xc3\xa4n poliisille ja mies joutui kuulusteltavaksi. Tuloksena oli pelkki\xc3\xa4 viisastelevia vastauksia. Varpelaide ep\xc3\xa4ili, ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tutkija rikoskomisario Axel Skogman uskoi miehen olevan syyntakeeton tuomittavaksi tai liian tyhm\xc3\xa4 suorittamaan murhaa. Varpelaide toivoi, ett\xc3\xa4 miehen kuulustelup\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjat tarkistettaisiin viel\xc3\xa4._NEWLINE_Kyseinen mies kuoli Teuvan B-mielisairaalassa 1971. Ilta-Sanomien artikkelin mukaan "My\xc3\xb6s poliisi vahvistaa ep\xc3\xa4illyn henkil\xc3\xb6llisyyden IS:lle." T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli kuitenkin v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4sitys, koska poliisi oli tarkoittanut p\xc3\xa4\xc3\xa4ep\xc3\xa4ilty\xc3\xa4 eli ojankaivajaa.\n_START_SECTION_\nMuusikkoseurue\n_START_PARAGRAPH_\nAnneli Karhusaaren 2009 julkaisemassa kirjassa Kyllikin surma (Reino Ojanper\xc3\xa4n muistelmien pohjalta) esitetyn Reino Ojanper\xc3\xa4n k\xc3\xa4sityksen mukaan Saareen olisi t\xc3\xb6rm\xc3\xa4nnyt mustalla henkil\xc3\xb6autolla liikkunut kolmihenkinen seurue, johon kuului my\xc3\xb6s muusikko. Teorian mukaan kuljettaja olisi ajanut kolarin humalassa, ja siksi onnettomuus olisi salattu. Mets\xc3\xa4\xc3\xa4n viedyn uhrin alkaessa virota h\xc3\xa4net oli surmattu lapiolla, mik\xc3\xa4 selitt\xc3\xa4isi poskiluun murtuman. My\xc3\xb6hemmin tekij\xc3\xa4t olivat tunnontuskissaan k\xc3\xa4yneet merkkaamassa haudan, ja pudottaneet paikalle sielt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyneet nuottivihon palasen ja p\xc3\xa4\xc3\xa4sylipun, joista l\xc3\xb6ytyy maininta tutkimusten yhteydess\xc3\xa4. Ojanper\xc3\xa4n tiedot ovat per\xc3\xa4isin Oulun l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 Vaalasta, jossa seurue oli ollut t\xc3\xb6iss\xc3\xa4. Ojanper\xc3\xa4n mukaan auto maalattiin matkan j\xc3\xa4lkeen valkoiseksi, ja useat olivat kuulleet matkalla olleiden puhuvan tapahtumasta. Ojanper\xc3\xa4 oli tuolloin 16-vuotias ja ty\xc3\xb6skenteli varastomiehen\xc3\xa4 Vaalan ty\xc3\xb6maalla._NEWLINE_Ojanper\xc3\xa4 ei kerro miesten oikeita nimi\xc3\xa4. Kirjan mukaan kaikki kolme t\xc3\xb6rm\xc3\xa4ysautossa ollutta miest\xc3\xa4 k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t voimakkaista tunnontuskista Kyllikin kuoleman j\xc3\xa4lkeen. Ensimm\xc3\xa4inen miehist\xc3\xa4 hukuttautui Oulujokeen vuonna 1955 surmattuaan sit\xc3\xa4 ennen vaimonsa. Toinen miehist\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tti p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kolme vuotta my\xc3\xb6hemmin ampumalla itsens\xc3\xa4. Kolmikon viimeinen kuoli l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeiden yliannostukseen kotonaan Kemij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 vuonna 1960. Kirjassa on lainauksia tapahtumista kertovista kirjeist\xc3\xa4._NEWLINE_Anneli Karhusaaren mukaan teoria polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4n k\xc3\xa4tk\xc3\xb6paikan vaatimasta paikallistuntemuksesta kumottiin j\xc3\xa4lkeenp\xc3\xa4in ja todettiin, ett\xc3\xa4 py\xc3\xb6r\xc3\xa4n oli voinut piilottaa aivan kuka tahansa ulkopuolinen henkil\xc3\xb6. H\xc3\xa4nen mukaansa mielisairaasta ty\xc3\xb6miehest\xc3\xa4 tehtiin ep\xc3\xa4ilty, koska kolarin ajanutta autoa ei l\xc3\xb6ydetty ja monet paikkakuntalaiset olivat kiihtyneit\xc3\xa4 miehen pid\xc3\xa4tettyn\xc3\xa4 olosta, koska he eiv\xc3\xa4t toisin kuin poliisi uskoneet h\xc3\xa4nen syyllisyyteens\xc3\xa4._NEWLINE_Karhusaari on tutkinut aikalaislehti\xc3\xa4 ja mainitsee niiss\xc3\xa4 olleen uutisen alueella liikkuneesta mustasta autosta, joka oli h\xc3\xa4nen mukaansa kolariauto. Toisen l\xc3\xa4hteen mukaan elokuussa 1953 saatiin pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t todisteet siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 vaikka kaksi henkil\xc3\xb6autoa (sininen Ford Custom ja tumma Ford Taunus) ajoi P\xc3\xa4nt\xc3\xa4neen tiet\xc3\xa4 Kauhajoelta Isojoelle, molempien autojen kuljettajat tavoitettiin, ja autoilla liikkuneet voitiin todeta syytt\xc3\xb6miksi.'