b'\n_START_ARTICLE_\nFrans Nuupala\n_START_PARAGRAPH_\nFrans Adolf Nuupala (22. lokakuuta 1868 Tyrv\xc3\xa4\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 talvella 1916 tai 1917) oli suomalainen filosofian maisteri ja 1900-luvun alussa toimineen Maalaisty\xc3\xb6v\xc3\xa4en puolueen perustaja._NEWLINE_Nuupalan vanhemmat olivat Nuupalan rusthollin omistaja, maanviljelij\xc3\xa4 Juho Kristian Topi ja Johanna Reku. H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si ylioppilaaksi Porin lyseosta 1891 ja opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1895. Nuupala omisti veljens\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen Nuupalan rusthollin 1897\xe2\x80\x931900._NEWLINE_Nuupalan oli monipuolinen ja menestyksek\xc3\xa4s yhteiskunnallinen toimija 1894\xe2\x80\x931901, kunnes h\xc3\xa4n 33-vuotiaana l\xc3\xa4hti mukaan sortokauden politiikkaan. Bobrikoffilaiseksi luettu Nuupala joutui kansallismielisten ajojahdin kohteeksi, erotettiin Helsingin yliopistosta 1903 ja karkotettiin Helsingist\xc3\xa4. Nuupala pyrki palauttamaan maineensa ja kirjoitti n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tapahtumista vuonna 1905 muistelmat, jotka j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t kuitenkin tuolloin julkaisematta._NEWLINE_Nuupala perusti ensimm\xc3\xa4isten eduskuntavaalien edell\xc3\xa4 Maalaisty\xc3\xb6v\xc3\xa4en puolueen, koska h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n sosialidemokraatit ajoivat vain kaupunkity\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6n asiaa. Maalaisty\xc3\xb6v\xc3\xa4en puolueella ja Nuupalan vaaliliitolla oli ehdokkaita vuosien 1907, 1908, 1909 ja 1910 eduskuntavaaleissa, mutta puolue ei p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt eduskuntaan._NEWLINE_Tuleva sosialidemokraattien voimahahmo V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tanner seurasi Frans Nuupalan poliittisia pyrkimyksi\xc3\xa4 vuoden 1907 eduskuntavaalien alla toimiessaan itse lehtimiehen\xc3\xa4 Porissa ja ollessaan itsekin kansanedustajaehdokkaana. Vuonna 1948 ilmestyneess\xc3\xa4 muistelmateoksessaan Nuorukainen etsii sijaansa yhteiskunnassa Tanner kirjoitti Nuupalasta v\xc3\xa4h\xc3\xa4tellen ja halveksivaan s\xc3\xa4vyyn. Tannerin mukaan "voisi ehk\xc3\xa4 sanoa, ett\xc3\xa4 Nuupala oli t\xc3\xa4m\xc3\xa4n maan ensimm\xc3\xa4inen kansallissosialisti". Tannerin el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerran kirjoittajan Jaakko Paavolaisen mukaan Tanner ja SDP suhtautuivat Nuupalaan kuitenkin paljon vakavammin kuin Tannerin muistelmat antoivat ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4. Nuupalan ja Maalaisty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Puolueen pel\xc3\xa4ttiin ry\xc3\xb6st\xc3\xa4v\xc3\xa4n SDP:lta maaseudun runsaslukuisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4osaisen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4. _NEWLINE_Nuupala muutti 1911 Inkerinmaalle ja toimi siell\xc3\xa4 omalaatuisena kiertelev\xc3\xa4n\xc3\xa4 puhujana. H\xc3\xa4net vangittiin hein\xc3\xa4kuussa 1913 syytettyn\xc3\xa4 luvattoman saarnatoimen harjoittamisesta. Nuupala oli el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 loppuun saakka henkikirjoitettu kotipit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Tyrv\xc3\xa4\xc3\xa4lle. H\xc3\xa4nen tarkka kuolinajankohtansa ei ole tiedossa. Tyrv\xc3\xa4\xc3\xa4n seurakunnan kirkonkirjoihin on tehty lyijykyn\xc3\xa4ll\xc3\xa4 merkint\xc3\xa4, jonka mukaan Nuupala kuoli Inkerinmaalla vuonna 1916. Nuorisoseuraliikkeen historian kirjoittajan Jaakko Nummisen mukaan Nuupala "sai surmansa vuonna 1917 selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6miss\xc3\xa4 olosuhteissa". Tuon ajan inkeril\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 sanomalehdiss\xc3\xa4 Nuupalan kuolemaa ei mainita lainkaan. Eri l\xc3\xa4hteist\xc3\xa4 on saatu tieto, jonka mukaan Nuupalan ruumiinsiunauksen toimitti Axel Kajanti. Kajanti toimi pappina Inkerin Skuoritsassa vuosina 1912\xe2\x80\x931916 ja Venjoella vuosina 1916\xe2\x80\x931919 ja my\xc3\xb6hemmin Lohjan kirkkoherrana.'