b'\n_START_ARTICLE_\nJuovamonnit\n_START_SECTION_\nLajit ja anatomia\n_START_PARAGRAPH_\nVarhaisimmat juovamonnien heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu paleoseenikaudelle. Fossiileja tunnetaan 11 lajia 4:ss\xc3\xa4 suvussa. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n el\xc3\xa4vien juovamonnilajein m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelee eri l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4. L\xc3\xa4hteest\xc3\xa4 riippuen juovamonnit jaetaan 18\xe2\x80\x9330 sukuun ja 170\xe2\x80\x93210 lajiin. Heimon kalojen sukulaisuus muihin monnikalojen heimoihin ja heimon monofyleettisyys on ep\xc3\xa4varma. Aikaisemmin juovamonnien heimoon kuuluneita lajeja on siirretty buurimonnien (Austroglanididae) ja kissamonnien (Claroteidae) heimoihin._NEWLINE_Juovamonnit ovat ruumiinrakenteeltaan usein pitkulaisia kaloja, joille ovat tyypillisi\xc3\xa4 piirteit\xc3\xa4 selk\xc3\xa4ev\xc3\xa4n kookas piikki, suuri rasvaev\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 usein voimakkaasti haarautunut pyrst\xc3\xb6ev\xc3\xa4. Kuonossa on 4 paria viiksis\xc3\xa4ikeit\xc3\xa4. Yleens\xc3\xa4 juovamonnit kasvavat noin 30 cm pitkiksi mutta suurimmat lajit, kuten niilijuovamonni (Bagrus docmac) ja Chrysichthys grandis voivat saavuttaa 1,5\xe2\x80\x932 m pituuden. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t pienemm\xc3\xa4t lajit ovat v\xc3\xa4rikk\xc3\xa4it\xc3\xa4 ja juovikkaita ja niit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n joskus akvaarioissa. T\xc3\xa4llaisia ovat esimerkiksi mustalansettimonni (Bagrichthys hypselopterus) ja kultajuovamonni (Mystus vittatus).\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nJuovamonnilajeja tavataan makeista vesist\xc3\xa4, ja er\xc3\xa4it\xc3\xa4 kaloja my\xc3\xb6s murtovesist\xc3\xa4. Afrikassa el\xc3\xa4\xc3\xa4 1 suku Bagrus, jonka lajeja tavataan Saharan etel\xc3\xa4puolisesta Afrikasta ja Aasiassa el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 lajeja tavataan Tigris- ja Eufrat-joista sek\xc3\xa4 laajalta alueelta Etel\xc3\xa4-Aasiasta Japaniin ulottuvalta vy\xc3\xb6hykkeelt\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t suurimmista lajeista ovat t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 ruokakaloja.'