b'\n_START_ARTICLE_\nKaprion luterilainen seurakunta\n_START_PARAGRAPH_\nKaprio oli luterilainen seurakunta Kaprion seudulla Inkeriss\xc3\xa4. Sen vuonna 1766 rakennettu kirkko sijaitsi Novasolkan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Seurakunta kuului L\xc3\xa4nsi-Inkerin rovastikuntaan. Sen toiminta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi 1920-luvun lopulla.\n_START_SECTION_\nSeurakunnan historia\n_START_PARAGRAPH_\nKaprioon perustettiin Inkerin ensimm\xc3\xa4inen luterilainen seurakunta jo 1580-luvulla, kun Ruotsi oli valloittanut alueen. Seurakunta toimi uudelleen 1620-luvulta l\xc3\xa4htien. Kaprion linnan saarnaaja ty\xc3\xb6skenteli vuosina 1628\xe2\x80\x931634 my\xc3\xb6s saksalaisen seurakunnan pappina. Vuosina 1624\xe2\x80\x931629 Kapriossa oli lis\xc3\xa4ksi ruotsalais-suomalainen saarnaaja. My\xc3\xb6hemmin paikkakunnalla toimi my\xc3\xb6s lastenkoulu eli pedagogio._NEWLINE_Hevaan ja Klopitsan seurakunnat liitettiin Kaprioon Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n valloitettua Inkerin 1700-luvun alussa. Niiden ainoa j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 ollut pappi, Kaprion kirkkoherra Johan Sch\xc3\xbctz karkotettiin Kazaniin. Sotavuosien j\xc3\xa4lkeen Kapriolla, Kattilalla ja Soikkolalla oli jonkin aikaa yhteinen kirkkoherra. Tilap\xc3\xa4iset kirkkoherrat hoitivat Kaprion pastorinvirkaa usein jossakin muussa seurakunnassa olleen toimensa ohella. Toisaalta ainakin 1800\xe2\x80\x931900-luvun vaihteessa Kaprion kirkkoherra toimi my\xc3\xb6s kolmen muun inkeril\xc3\xa4isseurakunnan \xe2\x80\x93 Kattilan, Soikkolan ja Novasolkan (jolla oli siis sama nimi kuin Kaprion luterilaisella kirkonkyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4) \xe2\x80\x93 pappina._NEWLINE_Seurakunnan kolmas ja viimeinen kirkko oli rakennettu vuonna 1766. Kirkko ja pappila sijaitsivat Novasolkka-nimisess\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 v\xc3\xa4h\xc3\xa4n matkan p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kapriosta. Vaatimattomassa puisessa ristikirkossa oli istumapaikat 180 hengelle. Seurakunnalla oli my\xc3\xb6s rukoushuone Ojankyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Hautausmaat sijaitsivat kirkon ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Suomenlahden rantakyliss\xc3\xa4 Tolkissa ja Hirsikonnussa._NEWLINE_Vuonna 1860 seurakunnan noin 1\xc2\xa0300 j\xc3\xa4senest\xc3\xa4 22 oli saksalaisia, 13 virolaisia ja loput suomalaisia. Vuonna 1904 suomalaisia oli noin 1\xc2\xa0800, saksalaisia 75 ja virolaisia noin 400. Kaprion kirkossa pidettiin jumalanpalveluksia suomeksi kaikkina sunnuntai- ja juhlap\xc3\xa4ivin\xc3\xa4, vuosittain 12\xe2\x80\x9315 kertaa viroksi ja 1\xe2\x80\x932 kertaa saksaksi. Ojankyl\xc3\xa4n ruokoushuoneessa jumalanpalveluksia pidettiin vuosittain 12 kertaa suomeksi, 8\xe2\x80\x9310 kertaa viroksi ja 2\xe2\x80\x933 kertaa saksaksi._NEWLINE_Kaprion ja Serepetan virolaisilla oli vuonna 1924 yhteinen ja vuonna 1929 erilliset seurakunnat. Kaprion suomalaisen seurakunnan toimituksia hoitivat 1920-luvulla muissa inkeril\xc3\xa4isseurakunnissa toimineet kirkonmiehet. Vuodesta 1928 l\xc3\xa4htien ei ole tietoja kirkollisesta el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 seurakunnassa. Kaprion kirkko suljettiin vuonna 1929, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen se toimi kerhotalona ja puusep\xc3\xa4nverstaana. Rakennus paloi toisen maailmansodan aikana._NEWLINE_Toisen maailmansodan aikana osa Kaprion suomalaisista j\xc3\xa4i Leningradin piiritykseen, osa saksalaisten miehitysalueelle. Edelliset evakuoitiin Siperiaan, viimeksi mainitut Suomeen. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n seurakunnan alue kuuluu Lomonosovin piirin Kaprion, Lep\xc3\xa4sin ja Lopuhkinan kuntiin, Jaaman piirin Niisnovan kuntaan ja Sosnovyi Borin kaupunkiin.'