b'\n_START_ARTICLE_\nSorbonne\n_START_SECTION_\nTeologisen kollegin perustamisesta Richelieun aikaiseen uudisrakentamiseen\n_START_PARAGRAPH_\nAlun perin Sorbonne oli Robert Sorbonin Pariisin yliopiston yhteyteen perustama teologian ylioppilaiden kollegi. Robert de Sorbon oli Ludvig IX:n aikainen hovisaarnaaja ja kuninkaan rippi-is\xc3\xa4, jonka sukunimi johtui h\xc3\xa4nen Ardenneilla sijaitsevasta syntym\xc3\xa4\xc2\xadpaikastaan, Sorbonin kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4. Yliopiston muiden kollegioiden tavoin sen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli majoittaa opiskelijoita sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kaupungin k\xc3\xb6yhi\xc3\xa4 asunnottomia. Kaikkiaan sinne mahtui asumaan noin kaksi\xc2\xadkymment\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Samaan aikaan kuningas Ludvig IX luovutti sille opiskelijoiden asunnoiksi muutamia taloja Rue Coupe-Geulen varrelta vasta\xc2\xadp\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 H\xc3\xb4tel de Cluny\xc3\xa4. Guillaume de Chartresin v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4 Robert de Sorbon hankki pian kollegille muitakin rakennuksia, ja vuonna 1260 sille kuului jo suurin osa nykyisen Sorbonnen tontista. Alueella oli silloin useita rakennuksia sek\xc3\xa4 puutarha. Perustajan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 rakennusten oli oltava yksinkertaisia, ja niiss\xc3\xa4 oli vietett\xc3\xa4v\xc3\xa4 hurskasta ja askeettista el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Viel\xc3\xa4 1600-luvulla Sorbonne oli useamman rakennuksen ryhm\xc3\xa4 rue Coupe-Gueulen varrella, jonka nimi tuolloin muutettiin Rue de la Sorbonneksi. Se rajoittui pohjoisessa Pyh\xc3\xa4n Benediktuksen luostariin ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Calvin kollegiin. Sen yhteyteen rakennettiin 1300-luvulla kappeli, jolla oli julkisivu kadulle p\xc3\xa4in. Sorbonnen kollegista tuli my\xc3\xb6s Pariisin yliopiston teologisen tiedekunnan kokoontumispaikka.\n_START_SECTION_\nRichelieun aikaiset uudisrakennukset\n_START_PARAGRAPH_\nKardinaali Armand de Richelieu, joka itsekin oli opiskellut Sorbonnessa vuosina 1606-1607, tuli sen rehtoriksi 29. elokuuta 1622 kardinaali Harleyn kuoltua. Kun rakennukset olivat silloin rappio\xc2\xadtilassa, h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ynnisti suurisuuntaisen projektin Sorbonnen uudisrakentamiseksi. Rakennukset olivat paitsi ep\xc3\xa4mukavia, my\xc3\xb6s k\xc3\xa4yneet edellisten kahden\xc2\xadsadan vuoden aikana t\xc3\xa4ysin riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6miksi. Kollegien teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli sit\xc3\xa4 ennen muuttunut: se ei ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 vain parinkymmenen henkil\xc3\xb6n majoitus\xc2\xadpaikka, vaan sinne oli perustettu my\xc3\xb6s merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kirjasto ja sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin opetustiloina. Sellaisena se tarvitsi kiireellisesti laajempia tiloja. Richelieun m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 siihen yhdistettiin kaksi naapurina ollutta kollegia, Calvin ja Kahdeksan\xc2\xadtoista kollegit, ja alue uudis\xc2\xadrakennettiin klassiseen tyyliin._NEWLINE_Richelieu antoi arkkitehti Jacques Lemercier\xe2\x80\x99lle teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi suunnitella uudet rakennukset, joiden oli vastattava ilmeisi\xc3\xa4 tarpeita ja aikakauden makua. Projektin ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 vaiheessa purettiin Sorbonnen ja Calvin kollegien goottilaiset rakennukset, joista vain kappeli s\xc3\xa4ilytettiin. Sit\xc3\xa4kin uuden\xc2\xadaikaistettiin ja laajennettiin, ja sen oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 erottaa toisistaan kaksi yht\xc3\xa4 suurta pihaa. Purkuty\xc3\xb6t olivat t\xc3\xa4ydess\xc3\xa4 k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 vuonna 1629, kun Richelieu, josta oli tullut my\xc3\xb6s Ranskan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri, p\xc3\xa4\xc3\xa4tti k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 kunnianhimoisemman rakennushankkeen._NEWLINE_Suunnitelma, jonka mukaan rakennuksella olisi ollut kaksi yht\xc3\xa4 suurta pihaa, hyl\xc3\xa4ttiin, ja sen sijaan oli oleva vain yksi suuri piha. Sit\xc3\xa4 reunusti pohjoisessa uusi kappeli, joka sai pian monumentaaliset mittasuhteet ja t\xc3\xa4ytti koko sen alueen, jossa Calvin kollegi oli ennen ollut. Rakennusty\xc3\xb6t aloitettiin toukokuussa 1635, ja kardinaalin kuollessa vuonna 1642 ne olivat l\xc3\xa4hes valmiit. Vain kappeli, jota nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Lemercier\xe2\x80\x99n p\xc3\xa4\xc3\xa4teoksena ja Pariisin huomattavimpana klassisen arkkitehtuurin edustajana, oli viel\xc3\xa4 kesken. Aiguillonin herttuatar, Richelieun perij\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen testamenttinsa toimeenpanija, johti t\xc3\xb6iden loppuvaihetta._NEWLINE_Uusi kollegi oli pinta-alaltaan kaksinkertainen entiseen verrattuna, ja siihen kuului lis\xc3\xa4ksi kappeli, johon kardinaali oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 haudata. Kardinaali luovutti my\xc3\xb6s osan kirjastostaan ja omaisuudestaan Sorbonnelle.\n_START_SECTION_\nRakennukset vallankumouksen aikana\n_START_PARAGRAPH_\nRanskan vallankumouksen aikana vuonna 1791 rakennukset suljettiin opiskelijoilta, ja Sorbonnen yhteis\xc3\xb6 lakkautettiin samaan aikaan kuin Pariisin ja muun Ranskan yliopistotkin. Vuonna 1794 kappeli muutettiin J\xc3\xa4rjen jumalattaren temppeliksi. Napoleon muutti sen taiteilijoiden ateljeiksi.\n_START_SECTION_\nSorbonne 1800-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\nVuodesta 1806 l\xc3\xa4htien Napoleon organisoi Ranskan opetus\xc2\xadj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n uudelleen ja perusti Keisarillisen yliopiston (ransk. Universit\xc3\xa9 Imp\xc3\xa9riale), my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4lt\xc3\xa4 nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Ranskan yliopiston (ransk. Universit\xc3\xa9 de France). Siihen oli yhdistetty kaikkien tasojen opetus, ja ylimm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tasolla siihen kuului erikoiskouluja sek\xc3\xa4 viisi tiedekuntaa: luonnon\xc2\xadtieteellinen, humanistinen, teologinen, oikeus\xc2\xadtieteellinen ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ke\xc2\xadtieteellinen tiede\xc2\xadkunta. Kaksi viimeksi mainittua saivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 samat tilat, joissa vastaavat tiedekunnat olivat toimineet ennen vallan\xc2\xadkumousta, oikeus\xc2\xadtieteellinen Place du Panth\xc3\xa9onilta ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellinen Rue de l\'\xc3\x89cole de M\xc3\xa9dicinelt\xc3\xa4, kun taas kolme muuta sijoitettiin entisiin Plessisin kollegin rakennuksiin, josta ne vuonna 1821 siirrettiin Richelieun Sorbonneen. Rakennukseen sijoitettiin my\xc3\xb6s Pariisin akatemian rehtorin toimisto._NEWLINE_Pierre Fran\xc3\xa7ois Dalleryn (1764-1833) m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 kappeliin rakennettiin vuonna 1825 Richelieun hautakammion kunnostust\xc3\xb6iden yhteydess\xc3\xa4 urut. Ne koottiin h\xc3\xa4nen poikansa, Louis Paul Dalleryn (1797-1875) johdolla varsin erillisist\xc3\xa4 osista. Ne vihittiin 10. hein\xc3\xa4kuuta 1825, ja niit\xc3\xa4 soittivat Alexandre Choron sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Kuninkaallisen uskonnollisen musiikin instituutin (ransk. Institution Royale de Musique Religieuse) opiskelijat. Kun kappeli vuonna 1852, Napoleon III:n aikana avattiin uudestaan, sen uusi is\xc3\xa4nt\xc3\xa4, F\xc3\xa9lix Cl\xc3\xa9ment, urkujen virallinen asiantuntija, antoi Louis Paul Dallerylle itselleen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi kunnostaa my\xc3\xb6s urut. F\xc3\xa9lix Cl\xc3\xa9ment kuitenkin luopui teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 vuonna 1859, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen urkuja ei ole soitettu. Urkuparvelle ei ole helposti edes p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt sen j\xc3\xa4lkeen, kun sinne kappelin ulkopuolelta johtaneet portaat vuonna 1885 purettiin._NEWLINE_Kuningas\xc2\xadvallan palauduttua Ludvig VIII:n p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Armand Emmanuel du Plessis de Richelieu halusi kunnioittaa kardinaalin muistoa tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Sorbonnen entist\xc3\xa4 loisteliaammaksi. H\xc3\xa4n rakennutti sinne 120-paikkaisen amfiteatterimaisen luentosalin. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc2\xadrakennuksista huolimatta vanhat 1600-luvun rakennukset, jotka vallankumouksen aikana olivat olleet kymmenen vuotta hyl\xc3\xa4ttyin\xc3\xa4, olivat pahoin rapistuneet. Kun sinne olivat keskittyneet kaikki Pariisin akatemian humanististen tieteiden, luonnon\xc2\xadtieteiden ja teologian opiskelijat, my\xc3\xb6s tilan\xc2\xadahtaus oli huomattava. Rakennus\xc2\xadkompleksin kunnostamista suunniteltiin koko 1800-luvun ajan. Toisen keisarikunnan aikana teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 uskottiin L\xc3\xa9on Vaudoyer\'lle. H\xc3\xa4n suunnitteli palatsin, jolla olisi ollut suuri julkisivu Rue Saint-Jacquesin puolella sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4htitorni. Uudis\xc2\xadrakennuksen peruskivi muurattiin vuonna 1855, mutta hanketta ei saatu valmiiksi._NEWLINE_K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n alojen korkeakoulun (ransk. \xc3\x89cole pratiques des hautes \xc3\xa9tudes) perustaminen teki tilanahtaudesta aiheutuneet ongelmat viel\xc3\xa4 polttavammiksi. Luonnontieteellisen tiedekunnan uudet opetus- ja tutkimuslaboratoriot, jotka t\xc3\xa4m\xc3\xa4 korkeakoulu rahoitti, jouduttiin sijoittamaan asuinhuoneistoihin Rue Saint Jacquesin varrelle.\n_START_SECTION_\nPalatsi\n_START_PARAGRAPH_\nRakennusryhm\xc3\xa4n jokainen p\xc3\xa4\xc3\xa4osa rakennettiin tietyn arkkitehtonisen teeman mukaisesti. Pohjoisosa, palatsi, on ainoa, joka kokonaan rakennettiin arvokkaista materiaaleista. Sen ulkosein\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 katujen ett\xc3\xa4 pihan puolella rakennettiin suurista kivilohkareista, ja siin\xc3\xa4 on kalteva liuskakatto. Sen p\xc3\xa4\xc3\xa4julkisivu eli pohjoinen julkisivu Rue des \xc3\x89colesin puolella rakennettiin juhlavaan uusrenessanssityyliin. Sen ensimm\xc3\xa4isen kerroksen suuret ikkunat kivisine kehyksineen korostavat vaikutelmaa. Rakennuksen sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on suuri aula, jonka sein\xc3\xa4t ovat vaaleaa kive\xc3\xa4 ja joka on koristettu reliefeill\xc3\xa4 ja veistoksilla, ja sielt\xc3\xa4 johtaa kaksi\xc2\xadkierteinen monumentaalinen portaikko suureen amfiteatterimaiseen saliin, joka on luonteeltaan pikemminkin juhlasali kuin tavanomainen luento\xc2\xadsali. Salin sein\xc3\xa4t maalattiin vihre\xc3\xa4n eri s\xc3\xa4vyin, sill\xc3\xa4 vihre\xc3\xa4\xc3\xa4 on perinteisesti pidetty oppineiden v\xc3\xa4rin\xc3\xa4, ja se esiintyy rakennuksessa silmiin\xc2\xadpist\xc3\xa4v\xc3\xa4sti muuallakin. Puvis de Chavannes teki salin sein\xc3\xa4\xc2\xadmaalaukset, jotka kuvaavat tiedon pyh\xc3\xa4\xc3\xa4 lehtoa. Portaikon v\xc3\xa4litasanteen yll\xc3\xa4 on kattovalaisimia, joiden valo n\xc3\xa4kyi laajalle rakennuksen pohja\xc2\xadkerrokseen. Aulaa reunustavat pylv\xc3\xa4sk\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4t, joiden ikkunoissa on lasimaalauksia, niist\xc3\xa4 keskeisimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Pariisin vaakuna. Ylemmiss\xc3\xa4 kerroksissa on joukko salonkeja ikkunat kadulle p\xc3\xa4in, ja ne oli tarkoitetettu yli\xc2\xadopiston ja rehtorin seremonioita varten. Rakennuksen t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 osassa on runsaasti sein\xc3\xa4\xc2\xadmaalauksia, jotka esittiv\xc3\xa4t Pariisin yliopiston historian merkki\xc2\xadtapauksia Ludvig Pyh\xc3\xa4n yliopistolle my\xc3\xb6nt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 eri\xc2\xadoikeuksista uuden Sorbonnen vihkimiseen saakka._NEWLINE_Pohjakerroksen aulan kummassakin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on pylv\xc3\xa4s\xc2\xadk\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4t, joiden varrella it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ovat luentosalit Michelet ja Quinet, l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rehtorin virkahuone. Pylv\xc3\xa4s\xc2\xadk\xc3\xa4yt\xc3\xa4vien sein\xc3\xa4t rakennettiin suurista kiven\xc2\xadlohkareista. Niiss\xc3\xa4 olevat sein\xc3\xa4\xc2\xadmaalaukset esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t maailman\xc2\xadhistorian t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 kaupunkeja. Kokonaisuus oli alkujaan varsin selv\xc3\xa4\xc2\xadpiirteinen, koska sen koko l\xc3\xa4nsi\xc2\xadosa rehtorin virka\xc2\xadhuonetta lukuun ottamatta varattiin humanistisen, it\xc3\xa4osa luonnon\xc2\xadtieteellisen tiede\xc2\xadkunnan hallinnolle. Niiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Robert de Sorbonin pylv\xc3\xa4sk\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tasolla oli ylimm\xc3\xa4n johdon sali, josta oli yhteys suureen amfi\xc2\xadteatteri\xc2\xadmaiseen luentosaliin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 sali koristettiin pointillistisin ja fauvistisin maalauksin, jotka esittiv\xc3\xa4t tieteiden vertauskuvia, ja sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin edustustilana sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kutsuttujen merkkihenkil\xc3\xb6iden valmistautumis- ja lepopaikkana heid\xc3\xa4n esiintyess\xc3\xa4\xc3\xa4n suuressa luentosalissa.\n_START_SECTION_\nHumanistinen tiedekunta\n_START_PARAGRAPH_\nSeuraavaksi pystytettiin rakennusryhm\xc3\xa4n keskiosa. Juhlava piha rakennettiin Ludvig XIII:n aikaista arkkitehtuuria j\xc3\xa4ljittelev\xc3\xa4\xc3\xa4n tyyliin siten, ett\xc3\xa4 sen etel\xc3\xa4reunassa oleva kappeli s\xc3\xa4\xc3\xa4styi. Pihaa reunustaa pohjoisessa pylv\xc3\xa4srivi, josta on p\xc3\xa4\xc3\xa4sy rakennuksen pohjakerrokseen. L\xc3\xa4nsipuolella kadulta pihalle johtaa ajoportti. Pohjakerroksen halli, josta on p\xc3\xa4\xc3\xa4sy useisiin py\xc3\xb6reisiin luentosaleihin, muistuttaa palatsin suurta aulaa, mutta on pienempi. Sielt\xc3\xa4 johtaa portaikko kirjastoon sek\xc3\xa4 viiteen luentosaliin, joilla on merkkihenkil\xc3\xb6iden nimet: Descartes, Guizot, Turgot, Richelieu, ja Lous Liard. Descartes-, Guizot- ja Turgot -salit ovat suorakulmaisia, niiden seinien alaosat ovat paneloituja ja niiden opettajankorokkeen yll\xc3\xa4 on maalauksia. Niist\xc3\xa4 jokaiseen liittyy sivuhuone, jossa professori saattoi keskustella opiskelijoiden kanssa. Richelieu-sali sen sijaan oli py\xc3\xb6re\xc3\xa4. Sen sein\xc3\xa4t on maalattu vihreiksi, osittain paneloitu, ja niiss\xc3\xa4 on kasveja esitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 maalauksia. Louis Liard -sali on juhlava, ja se tarkoitettiin v\xc3\xa4it\xc3\xb6s\xc2\xadtilaisuuksia ja akateemisia kokouksia varten. Sen sein\xc3\xa4\xc2\xadmaalaukset ovat uusrokokootyylisi\xc3\xa4, ja taka\xc2\xadsein\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on suuri\xc2\xadkokoinen kardinaali Richelieun muotokuva. Sen takana on pieni sali, jossa v\xc3\xa4it\xc3\xb6s\xc2\xadkirjojen arvostelu\xc2\xadraati kokoontui._NEWLINE_Samassa kerroksessa koko pihan pituisena on suuri Sorbonnen kirjasto. Jotta sen ikkunoita ei tarvitsisi osittain peitt\xc3\xa4\xc3\xa4 niin ett\xc3\xa4 valaistus k\xc3\xa4rsisi, siell\xc3\xa4 oli alkujaan vain pieni m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kirjoja vapaasti saatavilla. Sis\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc2\xadk\xc3\xa4ynnin molemmin puolin rakennettiin kaksi lukusalia, pohjoinen humanistisia ja etel\xc3\xa4inen luonnontieteellisi\xc3\xa4 aloja varten. Kirjaston reunan pitk\xc3\xa4n sivuk\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4n molempiin p\xc3\xa4ihin sijoitettiin historiallisia tapauksia esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t maalaukset. Muut sein\xc3\xa4t peitettiin art nouveau -tyylisill\xc3\xa4 vihre\xc3\xa4n\xc2\xads\xc3\xa4vyisill\xc3\xa4 sein\xc3\xa4\xc2\xadlaatoilla. Saliin asennettiin aikanaan hyvin uuden\xc2\xadaikainen l\xc3\xa4mmitys- ja ilman\xc2\xadvaihto\xc2\xadj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, jonka venttiilit sijoitettiin katto\xc2\xadfriiseihin ja jonka avulla sali l\xc3\xa4mmitettiin talvisin. Sis\xc3\xa4pihan puolella, Turgot- ja Guizot -salien yl\xc3\xa4puolella oli alkujaan viisi, my\xc3\xb6hemmin kahdeksan kerrosta. Suureen saliin liittyi erillisi\xc3\xa4 saleja professoreja sek\xc3\xa4 Victor Cousinin kirjastoa varten. Rue Saint-Jacquesin puolella, samassa kerroksessa kuin kirjasto, olivat yliopiston kaksi museota, toinen niist\xc3\xa4 mineraloginen._NEWLINE_Rakennuksen t\xc3\xa4m\xc3\xa4 osa valmistui viimeisen\xc3\xa4, ja siin\xc3\xa4 on jo havaittavissa hallitsevan maun muuttuminen: koristelut tehtiin suurelta osin puusta ja maalatuista laatoista. Art nouveau -tyylin vaikutus oli huomattava. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n rakennus\xc2\xadryhm\xc3\xa4n keskiosan portaikotkin koristeltiin saman\xc2\xadkaltaisilla vihert\xc3\xa4vill\xc3\xa4 laaoilla kuin kirjaston sein\xc3\xa4t. N\xc3\xa4in rakennuksen t\xc3\xa4m\xc3\xa4 osa eroaa suuresti palatsista, joka koristeltiin voitonriemuiseen ja propagandistiseen tyyliin, joka Ranskan kolmannen tasa\xc2\xadvallan alku\xc2\xadaikoina oli suuressa suosiossa. Katujen varsilla on nelj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kerroksessa luento\xc2\xadsaleja. Rue Saint-Jacquesin puolella on kaksi\xc2\xadkupolinen torni, josta alkujaan tarkoitettiin Sorbonnen t\xc3\xa4hti\xc2\xadtorniksi. Taloudellisista syist\xc3\xa4 vain katujen ja suuren keskuspihan puoleiset ulko\xc2\xadsein\xc3\xa4t tehtiin suurista kivi\xc2\xadlohkareista; pienempien sis\xc3\xa4\xc2\xadpihojen puolella ulkosein\xc3\xa4t ovat tiilisi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuonnontieteellinen tiedekunta\n_START_PARAGRAPH_\nLuonnontieteellisen tiede\xc2\xadkunnan rakennus sijoitettiin Sorbonnen etel\xc3\xa4\xc2\xadp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Sen halkaisee koko pituudeltaan Richelieu-galleria. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n rakennuksen useimmissa osissa on vain kaksi tai kolme kerrosta, jotka rakennettiin teolliseen tyyliin osittain tiilest\xc3\xa4 ja varustettiin metallisin katto\xc2\xadluukuin. Siell\xc3\xa4 on etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 laboratorioita ja toimistoja mutta varsinkin sis\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc2\xadk\xc3\xa4ynnin tasolla my\xc3\xb6s muutamia hienoja luentosaleja kuten kemian ja geologian salit, nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Bachelard ja Oury. Molemmat ovat py\xc3\xb6reit\xc3\xa4, sein\xc3\xa4t paneloituja, ja niiden sein\xc3\xa4ll\xc3\xa4 opettajankorokkeen takana on uus\xc2\xadimpressionistisia maisema\xc2\xadmaalauksia.\n_START_SECTION_\nMielenosoitukset vuonna 1968 ja my\xc3\xb6hemmin\n_START_PARAGRAPH_\nToukokuussa 1968 Sorbonnesta tuli Pariisin opiskelija\xc2\xadmellakoiden keskus. Mellakoihin johtanut tapahtumasarja alkoi Nanterren kampuksella syntyneest\xc3\xa4 maaliskuun 22. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n liikkeest\xc3\xa4, mutta pian protesti\xc2\xadliikkeit\xc3\xa4 alkoi esiinty\xc3\xa4 kaikkialla Ranskassa. Toukokuun 1968 levottomuudet saivat alkunsa 3. toukokuuta, jolloin sadat opiskelijat kokoontuivat Sorbonnen pihalle odottaen \xc3\xa4\xc3\xa4rioikeistolaisen Occident-liikkeen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4. Kokoukseen osallistuivat monet \xc3\xa4\xc3\xa4rivasemmistolaiset ryhmittym\xc3\xa4t kuten trotski\xc2\xadlaiset, mao\xc2\xadlaiset ja anarkistit. Monet heist\xc3\xa4 olivat varustautuneet kuokan\xc2\xadvarsin ja olivat valmiina tappeluun. Kun yliopiston rehtori kutsui poliisin paikalle, opiskelijat ryhtyiv\xc3\xa4t mellakoimaan. Toukokuun 13. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 alkoi yleislakko ja Sorbonne vallattiin._NEWLINE_Charles de Gaullen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 kes\xc3\xa4kuussa toimitetuissa vaaleissa valittu kansallis\xc2\xadkokous ryhtyi uudistamaan yliopistoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Vuodesta 1971 l\xc3\xa4htien Pariisin yliopisto hajotettiin kolmeksitoista uudeksi yliopistoksi. Uudemmat rakennukset jaettiin eri yliopistojen kesken, mutta Sorbonne, joka oli Pariisin kaupungin omistuksessa, j\xc3\xa4i niiden yhteiseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ja sit\xc3\xa4 hallinnoi Pariisin yliopistojen kanslerin\xc2\xadvirasto. Kuusi oppilaitosta toimivat osittain Sorbonnessa, nimitt\xc3\xa4in Pariisin I, III, IV ja V yliopisto sek\xc3\xa4 \xc3\x89cole des Chartes ja EPHE. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestely on aiheuttanut yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n vaikeuksia, ja yliopistot ovat joutuneet eriarvoiseen asemaan siin\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin niiden on osallistuttava historiallisen rakennuksen kunnossapitoon._NEWLINE_Sorbonne on viime vuosi\xc2\xadkymmenin\xc3\xa4 enenev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin menett\xc3\xa4nyt alku\xc2\xadper\xc3\xa4isen merkityksens\xc3\xa4 Pariisin t\xc3\xa4rkeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 yliopisto\xc2\xadrakennuksena. Luonnon\xc2\xadtieteellinen tiedekunta on kokonaan muuttanut sielt\xc3\xa4 pois. Muidenkin alojen ensimm\xc3\xa4isen vuoden kurssit, joihin opiskelijoita osallistuu eniten ja joiden osallistujat on mellakoineet useimmin, pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyisin muualla, esimerkiksi Centre Pierre-Mend\xc3\xa8s-Francessa, Centre Censier\'ss\xc3\xa4 ja Centre Clignancourtissa. Rakennus\xc2\xadryhm\xc3\xa4n palatsi\xc2\xadosa on suljettu opiskelijoilta, ja terrorismin vastaisen Vigipirate-suunnitelman mukaisesti, joka tuli pysyv\xc3\xa4ksi syyskuun 11. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iskujen j\xc3\xa4lkeen vuonna 2001, koko Sorbonne on p\xc3\xa4\xc3\xa4\xc2\xads\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti suljettu yleis\xc3\xb6lt\xc3\xa4. Silloinkin kun siell\xc3\xa4 poikkeuksellisesti sallitaan kanslerinviraston organisoimien ryhmien vierailut tai j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n eurooppalaisen kulttuuriperinn\xc3\xb6n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t, sinne on p\xc3\xa4\xc3\xa4sy vain Sorbonnessa osittain toimivien oppi\xc2\xadlaitosten opiskelijoilla ja henkil\xc3\xb6\xc2\xadkunnalla sek\xc3\xa4 Sorbonnen kirjaston lehtoreilla._NEWLINE_Kaikesta huolimatta rakennusryhm\xc3\xa4n symbolinen merkitys my\xc3\xb6s opiskelijoiden vasta\xc2\xadrinta\xc2\xadliikkeen keskuksena ja pyrkimykset toistaa toukokuun 1968 myyttisiksi muodostuneet tapahtumat ovat pysyneet vahvoina. Niinp\xc3\xa4 vuonna 2006 sadat mielen\xc2\xadosoittajat, jotka vastustivat niin sanottua "lakia mahdollisuuksien tasa-arvosta", valtasivat Sorbonnen kolmeksi y\xc3\xb6ksi, maaliskuun 8. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4st\xc3\xa4 11. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aamuun, ennen kuin heid\xc3\xa4t karkotettiin sielt\xc3\xa4 poliisi\xc2\xadvoimin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Sorbonne oli rehtorin pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4 kokonaan suljettuna useita viikkoja, huhtikuun 24. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n saakka, uusien valtauksien ja enempien vahinkojen v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4miseksi. Sin\xc3\xa4 aikana korvaavina opetus\xc2\xadtiloina k\xc3\xa4ytettiin Place du Panth\xc3\xa9onin varrella olevia rakennuksia._NEWLINE_Opiskelijat p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti vallata yliopiston uudestaan, mutta heid\xc3\xa4t karkotettiin jo samana iltana. Opetusk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Sorbonne voitiin palauttaa vasta v\xc3\xa4hitellen, kun sen ymp\xc3\xa4rille muodostettiin poliisivartio. Osa opiskelijoista ilmeisesti pyrki j\xc3\xa4ljittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n toukokuun 1968 tapahtumia. Mielenosoitusten aiheuttamat vahingot nousivat 800\xc2\xa0000 euroon, mik\xc3\xa4 on pakottanut yliopistoja vuokraamaan toimitilojaan enemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin muun muassa elokuvaesityksiin, jotta t\xc3\xa4ten voitaisiin kattaa rakennuksen sulkemisen ja useiden kurssien peruuttamisen aiheuttamat kustannukset._NEWLINE_Viimeksi opiskelijat valtasivat Sorbonnen 19. helmikuuta 2009 useaksi tunniksi, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen poliisi karkotti heid\xc3\xa4t sielt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSorbonne historiallisena monumenttina\n_START_PARAGRAPH_\nSorbonnen kappeli julistettiin historialliseksi monumentiksi 10. helmikuuta 1887. Sorbonne kokonaisuudessaan merkittiin Ranskan historiallisten monumenttien luetteloon 30. syyskuuta 1975, ja sen julkisivut, vesikatot sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t sis\xc3\xa4\xc2\xadtilat kuten suuri amfi\xc2\xadteatteri\xc2\xadsali ovat suojellut.\n_START_SECTION_\nUhkakuvia\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka N\xc3\xa9not\'n rakennus\xc2\xadkompleksi vaikutti aikoinaan suuren\xc2\xadmoiselta ja jopa yli\xc2\xadmitoitetulta, sit\xc3\xa4 jouduttiin opiskelija\xc2\xadm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kasvaessa 1900-luvulla useita kertoja laajentamaan. Viel\xc3\xa4 vuonna 1914 Pariisin yliopistossa oli vain 17\xc2\xa0308 opiskelijaa. Sorbonnen yhteyteen luonnon\xc2\xadtieteellisen tiede\xc2\xadkunnan sis\xc3\xa4\xc2\xadpihoille pystytettiin lis\xc3\xa4\xc2\xadrakennuksia luentosaleineen. Nykyisin n\xc3\xa4m\xc3\xa4 jokseenkin heikko\xc2\xadlaatuiset rakennukset t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kahdeksan alku\xc2\xadper\xc3\xa4isist\xc3\xa4 yhdest\xc3\xa4\xc2\xadtoista sis\xc3\xa4pihasta, jotka t\xc3\xa4ten ovat menett\xc3\xa4neet merkityksens\xc3\xa4 henkireikin\xc3\xa4 keskell\xc3\xa4 suurta rakennuskompleksia. Niiden suunnittelussa ei ole otettu huomioon arvokkaan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n edellytt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 esteettisi\xc3\xa4 n\xc3\xa4k\xc3\xb6kohtia, ja kun niit\xc3\xa4 ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n ole asian\xc2\xadmukaisesti pidetty kunnossa, niiden katoilla on alkanut kasvaa rikka\xc2\xadruohoa. My\xc3\xb6s kirjasto k\xc3\xa4rsii tilan\xc2\xadahtaudesta, ja sille on jouduttu etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n lis\xc3\xa4tiloja, kun sen viisi varasto\xc2\xadkerrosta t\xc3\xa4yttyiv\xc3\xa4t. Ensin rakennettiin kolme kerrosta lis\xc3\xa4\xc3\xa4, ennen kuin my\xc3\xb6s kellarit otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Nykyisin en\xc3\xa4\xc3\xa4 vain suuren varasto\xc2\xadkellarin rakentaminen kunniapihan alle tai kirjojen varastointi Pariisin ulkopuolelle mahdol\xc2\xadlis\xc2\xadtaisi\xc2\xadvat kokoelman laajentamisen._NEWLINE_Sorbonnen kannalta 1900-luvun t\xc3\xa4rkein tapahtuma oli ep\xc3\xa4ilem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 yliopiston hajauttaminen ja rakennuksen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n monin\xc2\xadkertaistuminen. Kullakin yliopistolla on omat rakennusta koskevat tavoitteensa, jotka ovat usein risti\xc2\xadriidassa sit\xc3\xa4 periaatteessa hallinnoivien Pariisin m\xc3\xa4\xc3\xa4rin viraston ja yliopistojen kanslerin k\xc3\xa4sitysten kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ilmenee selv\xc3\xa4sti kuljettaessa sen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 pitkin: seinien v\xc3\xa4ri vaihtelee puhtaan valkoisesta likaisen keltaiseen. Teknisten j\xc3\xa4rjestelmien kuten s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n, puhelimen ja vesi\xc2\xadjohtojen asentaminen eri tahojen toimesta on sekin aiheuttanut siin\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin ongelmia, ett\xc3\xa4 Pariisin m\xc3\xa4\xc3\xa4rin virasto on ottanut verkkojen suunnittelun asiakseen osana Sorbonnen turvatoimia._NEWLINE_Opiskelijat ovat usein n\xc3\xa4hneet uhka\xc2\xadkuvana my\xc3\xb6s sen, ett\xc3\xa4 rakennus on menett\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 merkityksens\xc3\xa4 opintojen tyyssijana, kun yliopiston hallinto vie siell\xc3\xa4 yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n tilaa. Samaan asiaan on kiinnitetty huomiota my\xc3\xb6s Larrouturoun raportissa vuodelta 2009 Virastolle kuuluu Pariisissa useita muitakin rakennuksia. Opiskelijat ovat pel\xc3\xa4nneet, ett\xc3\xa4 heid\xc3\xa4t v\xc3\xa4hitellen karkotettaisiin kokonaan Sorbonnesta.'