b'\n_START_ARTICLE_\nCodex Laudianus\n_START_PARAGRAPH_\nCodex Laudianus (Gregory-Aland -numero 08, lyhenne E\xe1\xb5\x83  tai E ) on 500-luvulla kirjoitettu k\xc3\xa4sikirjoitus Apostolien teoista._NEWLINE_Teksti on kirjoitettu latinaksi ja kreikaksi hyvin kapeisiin, usein vain yhden sanan leveisiin palstoihin. Vasemmalle puolelle kirjoitettu latina on Vulgataa vanhempi latinankielinen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s. K\xc3\xa4sikirjoituksen teksti on sekoitus kahdesta tunnetusta Apostolien teon tekstiversiosta eli pidemm\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4ntisest\xc3\xa4 tekstist\xc3\xa4 ja lyhyemm\xc3\xa4st\xc3\xa4 Alaxandrialaisesta tekstist\xc3\xa4. Codex Laudianus on vanhin tunnettu Raamatun k\xc3\xa4sikirjoitus, joka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 jakeen Apt 8:37, eli Etiopialaisen hoviherran uskontunnustuksen, joka on vuoden 1992 suomennoksessa merkitty sulkeisiin._NEWLINE_Canterburyn arkkipiispa William Laud, jonka mukaan k\xc3\xa4sikirjoitus on nimetty, lahjoitti k\xc3\xa4sikirjoituksen vuonna 1636 Oxfordin Bodleian Librarylle, jossa sit\xc3\xa4 yh\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilytet\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4sikirjoituksen varhaista historiaa ei tunneta varmasti. Kirjoitukseen tehdyn merkinn\xc3\xa4n mukaan se on ollut Sardiniassa 600-luvulla. Sen on mahdollisesti tuonut Englantiin joko Theodoros Tarsoslainen vuonna 668 tai Apotti Ceolfrid 700-luvun alussa. Hyvin todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Beda Venerabilis (kuollut 735) k\xc3\xa4ytti sit\xc3\xa4 l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 Apostolien tekoja k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kommentaaristaan, sill\xc3\xa4 Bedan siteeraamat osin harvinaisetkin tekstimuodot l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t kaikki k\xc3\xa4sikirjoituksesta.\n_START_SECTION_\nTeksti\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4sikirjoituksen kirjoittanut kirjuri ilmeisesti osasi kreikkaa paremmin kuin latinaa, sill\xc3\xa4 kreikankielisess\xc3\xa4 tekstiss\xc3\xa4 on v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n virheit\xc3\xa4. Vierekk\xc3\xa4in kirjoitetut latinan ja kreikankieliset tekstit on kohdistettu vastaamaan toisiaan ja monissa kohden alkuper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 tekstej\xc3\xa4 on jouduttu muokkaamaan, jotta tarkka vastaavuus on saavutettu. Yleens\xc3\xa4 on muokattu latinankielist\xc3\xa4, mutta paikoin my\xc3\xb6s kreikankielist\xc3\xa4 teksti\xc3\xa4. Tarkoista k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksist\xc3\xa4 aiheutuu monin paikoin outoja ja kyseisiin kieliin kuulumattomia ilmaisuja._NEWLINE_Kirjurin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 kreikankielinen l\xc3\xa4hde on ilmeisesti ollut vanha Unsiaali-kirjoitus, joka kuitenkin on sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4nyt jo paljon Antiokialaisia lis\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 ja korjauksia. Kirjurin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 latinankielisess\xc3\xa4 l\xc3\xa4hteess\xc3\xa4 on ilmeisesti ollut pidempi l\xc3\xa4ntisen tekstityypin mukainen teksti, josta kirjuri on mahdollisesti itse k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4nyt osia kreikaksi saadakseen palstat pysym\xc3\xa4\xc3\xa4n kohdistettuina. K\xc3\xa4sikirjoituksessa oleva kreikka on n\xc3\xa4ilt\xc3\xa4 osin erilaista kuin muissa k\xc3\xa4sikirjoituksissa.'