b'\n_START_ARTICLE_\nPeking\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nKaupungin kiinalainen nimi muodostuu sanoista b\xc4\x9bi pohjoinen ja j\xc4\xabng p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki. Kaupungin kiinalainen lyhennenimi on Jing. My\xc3\xb6s pinyinin mukainen nimiasu Beijing on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 suomen kieless\xc3\xa4. Kotimaisten kielten keskuksen vuoden 2013 ohjeen mukaan se on rinnasteinen nimi, mutta toinen kielitoimiston ohje suosittelee selv\xc3\xa4sti nimen Peking k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Nimi Peking esiintyy ensimm\xc3\xa4isen kerran 1600- ja 1700-lukujen ranskalaisten l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden teksteiss\xc3\xa4. Matteo Ricci kutsuu kaupunkia nimell\xc3\xa4 Pechinum, Jean-Baptiste de Halde nimell\xc3\xa4 Peking. Kyseinen muoto heijastelee todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Nanjingin murteen, silloisen lingua francan, mukaista \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4myst\xc3\xa4, jossa /k/ on s\xc3\xa4ilynyt palatalisoitumattomana.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisen Pekingin l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli asutusta jo v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 3\xc2\xa0000 vuotta sitten. Taistelevien l\xc3\xa4\xc3\xa4nitysvaltioiden kaudella (475\xe2\x80\x93256 eaa.) yksi voimakkaista l\xc3\xa4\xc3\xa4nitysvaltioista nimelt\xc3\xa4 Yan perusti Ji-nimisen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkinsa nykyisen Pekingin paikalle. Kaupunki kuitenkin tuhoutui Qin-dynastian perustaneen Qin Shi Huangdin joukkojen k\xc3\xa4siss\xc3\xa4. Qin-dynastian valtakaudella alueesta tuli yksi valtakunnan 36:ta prefektuurista ja Han-dynastian kaudella rakennettiin uusi Yan-niminen kaupunki. Kaupunki ei kuitenkaan kasvanut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi keskukseksi, ja aluetta uhkasivat jatkuvasti xiongnut pohjoisesta._NEWLINE_L\xc3\xa4ntisen Jin-dynastian lopulta Sui-dynastian alkuun suurta osaa Pohjois-Kiinasta nykyisen Pekingin alue mukaan lukien hallitsivat pohjoisen paimentolaiskansat. Han-kiinalaiset valtasivat sen takaisin vasta Tang-dynastian kaudella, jolloin kaupunki tuli tunnetuksi nimell\xc3\xa4 Youzhou. Tang-dynastiaa seurasivat kuitenkin j\xc3\xa4lleen paimentolaiset. Kitaanit h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4t Youzhoun ja perustivat Liao-dynastian. Suurin piirtein entisen Youzhoun paikalle rakennettiin Nanjing eli etel\xc3\xa4inen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki. Nimens\xc3\xa4 se sai erotukseksi kitaanien pohjoisessa sijaitsevista muista p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungeista. Kitaaneja seurasivat vuorostaan d\xc5\xbeurt\xc5\xa1enit, jotka perustivat Jin-dynastian. Jin-dynastia rakennutti Liao-dynastian p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin uudelleen ja kaupunki sai my\xc3\xb6s uuden nimen Zhongdu. Zhongdua rakennutettiin laajamittaisesti ja sinne rakennettiin esimerkiksi suuria palatseja._NEWLINE_Mongolit tekiv\xc3\xa4t hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 Jin-dynastiaa vastaan T\xc5\xa1ingis-kaanin johdolla vuosina 1211\xe2\x80\x931215 ja Zhongdu valloitettiin ja poltettiin. Koko Kiina valloitettiin Kublai-kaanin valtakaudella. Kublai-kaani siirsi p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkinsa Karakorumista nykyiseen Pekingiin, joka tuolloin sai nimen Dadu. Dadu oli nyt ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa koko Kiinan poliittinen keskus ja se oli huomattavasti suurempi kuin edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4._NEWLINE_1300-luvun puoliv\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Zhu Yuanzhang aloitti mongolien Yuan-dynastian p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neen kapinan, ja valtaan nousi han-kiinalainen Ming-dynastia. Hallitsijanimen Hongwu saanut Zhu siirsi p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin Daidusta Jinlingiin Jiangsun maakuntaan ja uusi p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki sai nimen Nanjing. Dadu sai puolestaan uuden nimen Beiping, joka vapaasti k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettyn\xc3\xa4 tarkoittaa pohjoista rauhaa. Zhun kuoltua vallan peri h\xc3\xa4nen pojanpoikansa Nanjingissa, mutta Beipingi\xc3\xa4 tuolloin hallinnut Zhun poika Zhu Di anasti vallan ja nousi keisariksi nimell\xc3\xa4 Yongle. Beiping sai samalla uuden nimen Beijing (Peking) eli pohjoinen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki. Virallisesti Pekingist\xc3\xa4 tuli p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki kuitenkin vasta vuonna 1421._NEWLINE_K\xc3\xa4\xc3\xa4nteentekev\xc3\xa4 vuoden 1421 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin muutto sai alkunsa vuonna 1406, kun Yongle p\xc3\xa4\xc3\xa4tti siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin Pekingiin. Ajatuksena oli, ett\xc3\xa4 korkeiden muurien suojaama Peking oli helpommin puolustettavissa kuin Nanjing. Kaupungin ytimeen ryhdyttiin rakentamaan valtavaa palatsikompleksia, johon kuului yli tuhat rakennusta, joissa oli 9\xc2\xa0000 huonetta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n keisarillisen alueen ymp\xc3\xa4rille tuli tuhansia taloja kaupungin porvaristolle ja ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isille. Kaupunkiin valmistui my\xc3\xb6s suuria temppeleit\xc3\xa4, esimerkiksi etel\xc3\xa4osan Taivaan temppeli. Valtava rakennusurakka vaati suuret m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t rakennustarvikkeita, joita valmistettiin kaupungin liepeill\xc3\xa4. Ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten ruokkimiseksi heille annettiin maata, siemenviljaa ja h\xc3\xa4rki\xc3\xa4. Puhdas juomavesi saatiin ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivilt\xc3\xa4 vuorilta. Muut Kiinan alueet osallistuivat urakkaan maksamalla korkeita veroja. N\xc3\xa4in uusi p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki saatiin valmiiksi vuonna 1420._NEWLINE_Vuonna 1644 Pekingin valtasi Li Zichengin johtama kapinallisarmeija, jotka hallitsivat Pekingi\xc3\xa4 kuitenkin vain 40 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ajan. Shanhaiguanin taistelun j\xc3\xa4lkeen mant\xc5\xa1ut levitt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t Kiinan muurin etel\xc3\xa4puolelle ja valloittivat Pekingin. Viel\xc3\xa4 samana vuonna mant\xc5\xa1ujen Qing-dynastian ensimm\xc3\xa4inen keisari Shunzhi julisti Pekingin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungikseen._NEWLINE_Qing-dynastian valtakaudella Pekingin asemakaava ei juurikaan muuttunut. Kaupunginmuurien ulkopuolelle kaupungista l\xc3\xa4nteen tosin rakennettiin 1600-luvulla kes\xc3\xa4palatsi ja uusi kes\xc3\xa4palatsi 1800-luvulla. Vanha kes\xc3\xa4palatsi tuhoutui t\xc3\xa4ysin brittien ja ranskalaisten polttamana toisen oopiumisodan aikana vuonna 1860. Samana vuonna perustettiin Tianjinin rauhan perusteella pysyv\xc3\xa4 brittien l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6, jota kapinalliset piirittiv\xc3\xa4t nelj\xc3\xa4n kuukauden ajan boksarikapinan aikana vuonna 1900. Qing-dynastian valtakausi p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Xinhai-vallankumoukseen vuonna 1911._NEWLINE_Peking toimi Kiinan tasavallan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkina aina vuoteen 1928 saakka, jolloin kansallismieliset siirsiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin Nanjingiin. T\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana kaupunkia kutsuttiin sen vanhalla nimell\xc3\xa4 Beiping. Kiinaa uhkasi Japani, joka oli miehitt\xc3\xa4nyt Mant\xc5\xa1urian vuonna 1931. Marco Polon sillan v\xc3\xa4likohtaus hein\xc3\xa4kuussa 1937 hieman Pekingist\xc3\xa4 lounaaseen sytytti Kiinan\xe2\x80\x93Japanin sodan. Japanilaiset miehittiv\xc3\xa4t Pekingin ja hallitsivat sit\xc3\xa4 vuoteen 1945 saakka. Toisen maailmansodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyess\xc3\xa4 kaupungin ottivat haltuunsa kansallismieliset, jotka kuitenkin h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t kommunisteille toisen maailmansodan loppua seuranneessa sis\xc3\xa4llissodassa. Kun kommunistit perustivat Kiinan kansantasavallan vuonna 1949, Pekingist\xc3\xa4 tuli maan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki._NEWLINE_Pekingiss\xc3\xa4 aloitettiin 1950- ja 1960-lukujen aikana useita rakennushankkeita, muun muassa katujen laajentamista. Kulttuurivallankumous kuitenkin hidasti kehityst\xc3\xa4. Kiinan taloutta vapautettiin uudistusten my\xc3\xb6t\xc3\xa4 1980-luvulla, mik\xc3\xa4 johti j\xc3\xa4lleen kaupungin muutosten nopeutumiseen. Ymp\xc3\xa4ri kaupunkia rakennettiin uusia asuinalueita ja kauppakeskuksia. Monien muiden Aasian kasvukeskusten, kuten Hongkongin, Soulin ja Singaporen tapaan, Pekingiin muodostui paljon kuluttava keskiluokka. Kes\xc3\xa4olympialaiset 2008 j\xc3\xa4rjestettiin Pekingiss\xc3\xa4 ja sen ohella toteutettiin kisojen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4miseen liittyen esimerkiksi infrastruktuurin rakennushankkeita. Taloudellisen kasvun varjotuotteita ovat olleet esimerkiksi ongelmat ilmansaasteiden kanssa.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2016 Pekingin bruttokansantuote oli 2\xc2\xa0566,9 miljardia renminbia (CNY, \xc2\xa5) eli 118\xc2\xa0198 renminbi\xc3\xa4 asukasta kohden. Vuonna 2017 koko bruttokansantuotteen arvioitiin olevan 2\xc2\xa0800 miljardia CNY. Bruttokansantuotteen suhteellisessa osuudessa mitattuna selke\xc3\xa4sti suurin talouden ala oli palveluala, jonka osuus bruttokansantuotteesta oli vuonna 2017 yhteens\xc3\xa4 80,6\xc2\xa0%. Suurin yksitt\xc3\xa4inen palveluala oli puolestaan finanssipalvelut, joiden osuus oli 16,6\xc2\xa0%. Viime aikoina on panostettu etenkin nykyaikaisten palveluiden, kuten esimerkiksi luovan talouden kehitykseen. Pekingin teollisuutta hallitsevat raskas teollisuus ja suuryritykset, joiden osuus teollisuuden koko tuotannosta oli vuonna 2016 84,9\xc2\xa0%. Suurimpia teollisuuden aloja olivat autoteollisuus (26,4\xc2\xa0%), sek\xc3\xa4 viestint\xc3\xa4tilanteen ja tietokoneiden valmistus (11,2\xc2\xa0%). Zhongguancunin tiedepuistosta on pyritty luomaan Kiinan piilaaksoa._NEWLINE_My\xc3\xb6s turismilla on suuri taloudellinen merkitys Pekingiss\xc3\xa4. Vuonna 2017 kaupungissa k\xc3\xa4vi 3,93 miljoonaa matkustajaa ulkomailta ja 290 miljoonaa kotimaasta. Ulkomaalaiset matkaajat k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t Pekingiss\xc3\xa4 vuonna 2017 arviolta 5,12 miljardia dollaria ja kotimaan matkustajat 512,2 miljardia CNY.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nPeking on Kiinan rautatieliikenteen keskus, ja huomattavia rautatielinjoja l\xc3\xa4htee kaupungista kohti Shenyangia, Shanghaita, Kantonia, Hongkongia, Baotouta ja Taiyuania. Paikalliset linjat kulkevat eri kaupunkipiireihin itse Pekingin alueella. Pekingist\xc3\xa4 on junayhteys my\xc3\xb6s Moskovaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle, Pjongjangiin Pohjois-Koreaan ja Ulan Batoriin Mongoliaan. Rautateiden lis\xc3\xa4ksi Pekingiss\xc3\xa4 on tihe\xc3\xa4 tieverkosto. Vuoden 2016 lopussa Pekingin tieverkolla oli pituutta yhteens\xc3\xa4 22\xc2\xa0026 kilometri\xc3\xa4. Moottoriteiden pituus oli 1013 kilometri\xc3\xa4 ja vuonna 2017 rakenteilla oli seitsem\xc3\xa4n uutta moottoritiet\xc3\xa4. Tieverkosto on kehittynyt nopeasti, mutta se ei ole silti pysynyt liikenteen vaatimusten tasalla. Ruuhkat ovat yleisi\xc3\xa4 ja lyhyill\xc3\xa4 matkoilla k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti polkupy\xc3\xb6ri\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1969 avattu Pekingin metro kuuluu matkustajam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n maailman suurimpien joukkoon. Vuonna 2016 metrolla tehtiin 3,66 miljardia matkaa eli noin kymmenen miljoonaa matkaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Pekingin metro on my\xc3\xb6s Shanghain metron j\xc3\xa4lkeen maailman pisin metro. Metroon kuuluu 19 linjaa ja 345 asemaa. Vuonna 2017 rakenteilla oli lis\xc3\xa4ksi 20 uutta linjaa yhteens\xc3\xa4 350 kilometrin verran. Linjasta S1 tulee Kiinan ensimm\xc3\xa4inen keski-hitaan nopeuden maglev-linja._NEWLINE_Pekingiss\xc3\xa4 on kolme kentoasemaa. Pekingin kansainv\xc3\xa4linen lentoasema oli p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallinen Pekingi\xc3\xa4 palveleva kansainv\xc3\xa4linen lentoasema. Peking Nanyuan lentoasema on sotilaslentoasema, jota k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s Pekingin toissijaisena lentoasemana. Uusi Peking Daxingin kansainv\xc3\xa4linen lentoasema aukesi syyskuussa 2019. Lentoasema sijaitsee noin 46 kilometri\xc3\xa4 kaupungin keskustasta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Lentoasema palvee Pekingi\xc3\xa4, Hebeit\xc3\xa4 ja Tianjinia.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen vuotta 1949 suuri osa Pekingin oppilaitoksista oli yksityisi\xc3\xa4 ja monia niist\xc3\xa4 johtivat l\xc3\xa4hetyssaarnaajat. Sittemmin yksityisi\xc3\xa4 kouluja on pyritty lakkauttamaan ja saamaan kouluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 valtion k\xc3\xa4siin. Paikallisia j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6j\xc3\xa4, kuten tehtaita ja kommuuneja kannustettiin perustamaan omia koulujaan. Nykyisin peruskouluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 pystyy tarjoamaan peruskoulupaikan kaikille Pekingin oppivelvollisille ja peruskoulutuksen rahoitus on suurimmaksi osaksi per\xc3\xa4isin muualta kuin keskushallinnolta. Keskushallinto kuitenkin tukee taloudellisesti huonosti menestyvi\xc3\xa4 kouluja._NEWLINE_L\xc3\xa4nsimaalainen koulutusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 levisi Kiinaan 1800-luvun lopulla, ja Peking on ollut pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n koulutuksen keskus. Kaupungissa toimii useita arvovaltaisia oppilaitoksia, ja monet niist\xc3\xa4 sijaitsevat Haidianin kaupunkipiiriss\xc3\xa4. Niihin lukeutuvat esimerkiksi Pekingin yliopisto ja Tsinghua-yliopisto. Vuonna 1898 perustettu Pekingin yliopisto kuuluu Kiinan suurimpiin, ja se muutettiin 1953 kaupungin keskustasta Haidianiin. Tsinghua-yliopisto on puolestaan Kiinan arvostetuin luonnontieteiden ja tekniikan yliopisto. Muita korkeamman asteen oppilaitoksia Pekingiss\xc3\xa4 ovat esimerkiksi Pekingin normaaliyliopisto, Pekingin l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellinen yliopisto ja Pekingin keskuskonservatorio. Kiinan tiedeakatemia on maan arvostetuin tutkimuskeskus, ja my\xc3\xb6s se sijaitsee Haidanin kaupunkipiiriss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKaupunkikuva ja n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyydet\n_START_PARAGRAPH_\nPekingin vanha ydin koostui kahdesta muurien suojaamasta kaupungista, sis\xc3\xa4kaupungista pohjoisessa ja ulkokaupungista etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4, joiden muurit on tosin sittemmin purettu. Sis\xc3\xa4kaupunki sijaitsi mongolien valtakaudella rakennetusta Dadusta lounaaseen, ja se tunnettiin my\xc3\xb6s tataarikaupunkina. Ulkokaupunki eli kiinalainen kaupunki rakennettiin Ming-dynastian valtakaudella, ja sen kaupunginmuuri liitettiin sis\xc3\xa4kaupungin etel\xc3\xa4iseen muuriin. Sis\xc3\xa4kaupungin sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sijaitsi keisarillinen kaupunki, jonka yksi osa oli Kielletty kaupunki. Kielletyss\xc3\xa4 kaupungissa sijaitsevat entiset keisarilliset palatsit, jotka ovat nykyisin osa palatsimuseota. Varhainen asemakaava perustui geomantiaan liittyviin uskomuksiin. Varhainen kaupunkikuva muistutti \xc5\xa1akkilautaa. Kapeat ja suorat tiet sek\xc3\xa4 niiden muodostamat kaupunginosat tulivat tunnetuksi nimell\xc3\xa4 hutong. Hutongeja on alettu sittemmin pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Pekingin ikoneina, mutta suuri osa alkuper\xc3\xa4isist\xc3\xa4 hutongeista on purettu nykyaikaisempien rakennusten tielt\xc3\xa4. Osa niist\xc3\xa4 on kuitenkin on suojeltu._NEWLINE_Sitten vuoden 1949 kaupunkikuva on muuttunut eniten vanhankaupungin ulkopuolella olevalla alueella. Xichang\xe2\x80\x99an Jie -tiet\xc3\xa4 laajennettiin sen l\xc3\xa4nsipuolelle alueelle, jonne rakennettiin suuri osa hallinnon toimistoista. Kes\xc3\xa4palatsin suunnalla luoteessa sijaitsee Haidianin kaupunkipiiri, jossa sijaitsevat suurin osa yliopistoista ja tutkimuskeskuksista. Pohjoiseen on rakennettu puolestaan asuinalueita ja it\xc3\xa4\xc3\xa4n teollisuusalue. It\xc3\xa4\xc3\xa4n on hiljattain valmistunut my\xc3\xb6s korkeita toimistotaloja etenkin vuodesta 1995 l\xc3\xa4htien._NEWLINE_Pekingin ytimess\xc3\xa4 sijaitsee Kielletty kaupunki ja sen palatsialue. Taivaan temppeli on vanhassa ulkokaupungissa palatsialueesta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Taivaallisen rauhan aukiosta it\xc3\xa4\xc3\xa4n sijaitsee puolestaan Ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten kulttuuripalatsi eli entinen keisarillinen temppeli. Ehk\xc3\xa4p\xc3\xa4 huomattavin vuoden 1949 j\xc3\xa4lkeen valmistunut rakennus on Mahtava kansan sali Taivaallisen rauhan aukion l\xc3\xa4nsipuolella. Kes\xc3\xa4palatsi rakennettiin aikanaan muurien suojaaman ytimen ulkopuolelle l\xc3\xa4nteen. Pekinginihmisen l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikka Zhoukoudianissa sijaitsee noin 42 kilometri\xc3\xa4 Pekingin keskustasta lounaaseen Fangshanin kaupunkipiiriss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTaiteet\n_START_PARAGRAPH_\nPeking-ooppera on Pekingist\xc3\xa4 1700-luvun lopulta per\xc3\xa4isin oleva kiinalaisen oopperan muoto, ja sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n joskus kiinalaisen oopperan kansallisena muotona. Peking-oopperaa leimaavat yksinkertaiset esityslavat, tyylitellyt elkeet ja liikkeet sek\xc3\xa4 huolitellut asusteet ja p\xc3\xa4\xc3\xa4hineet. Nykyisin suuri osa Peking-oopperan yleis\xc3\xb6st\xc3\xa4 on turisteja. Peking-ooppera lis\xc3\xa4ttiin vuonna 2010 Unescon aineettoman kulttuuriperinn\xc3\xb6n luetteloon. Pekingill\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s oma sinfoniaorkesterinsa, l\xc3\xa4nsimaalainen ooppera ja balettiseurueita. L\xc3\xa4nsimaalaisen ja perinteisen kiinalaisen musiikin esitykset ovat tavallisia. Kaupungissa on my\xc3\xb6s useita taidegallerioita, joissa on esill\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsimaalaisten teosten lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s esimerkiksi kalligrafiaa ja kiinalaistyylisi\xc3\xa4 maalauksia.\n_START_SECTION_\nKeitti\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKiinalaista keitti\xc3\xb6t\xc3\xa4 leimaa paikallisten keitti\xc3\xb6iden erot, ja my\xc3\xb6s Pekingill\xc3\xa4 on omat erikoisuutensa. Pekingil\xc3\xa4inen keitti\xc3\xb6 ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ole erityisen tunnettu maailmalla, sill\xc3\xa4 kiinalaista keitti\xc3\xb6t\xc3\xa4 maailmalle vieneet maastamuuttajat ovat l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin paljolti Kiinan kaakkoisrannikon alueilta. Pekingil\xc3\xa4iseen keitti\xc3\xb6\xc3\xb6n on vaikuttanut kaupunkia l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitseva Mongolia, sen asema Kiinan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkina ja shandongilainen keitti\xc3\xb6, sill\xc3\xa4 historiallisesti tunnetuimmat pekingil\xc3\xa4iset kokit tulivat Shandongista. Ehk\xc3\xa4p\xc3\xa4 tunnetuin pekingil\xc3\xa4inen ruokalaji on Pekingin ankka, joka valmistetaan nimens\xc3\xa4 mukaisesti erityisesti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ruokalajia varten kasvatetuista ankoista. Pekingin ankka tarjoillaan usein monessa eri osassa ja ateriaan k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hes koko ankka. Nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n Pekingiss\xc3\xa4 tarjoillaan usein my\xc3\xb6s ruokalajeja muualta Kiinasta.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1990 Aasian kisoja varten Pekingin pohjoisosassa sijaitsevalle alueelle rakennettiin useita tapahtumiin liittyvi\xc3\xa4 rakennuksia, ja kun Pekingiss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin vuoden 2008 kes\xc3\xa4olympialaiset, samalle paikalle rakennettiin my\xc3\xb6s olympialaisissa k\xc3\xa4ytettyj\xc3\xa4 kisapaikkoja ja urheilijoiden asuntoja. Huomattava keskus alueella on 80\xc2\xa0000-paikkainen Pekingin kansallinen stadion. 72\xc2\xa0000-paikkainen Ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten stadion sijaitsee puolestaan Pekingin it\xc3\xa4osassa. Pekingiss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s talviolympialaiset vuonna 2022, mik\xc3\xa4 on ensimm\xc3\xa4inen kerta kun sama kaupunki on saanut j\xc3\xa4rjestett\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen sek\xc3\xa4 kes\xc3\xa4- ett\xc3\xa4 talvikisat._NEWLINE_Pekingin olympiastadionilla kilpailtiin my\xc3\xb6s vuoden 2015 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailut.'