b'\n_START_ARTICLE_\nJulkinen sosiologia\n_START_PARAGRAPH_\nJulkinen sosiologia on sosiologian ala, jossa teoreettinen ymm\xc3\xa4rrys yhdistet\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n toimintaan. _NEWLINE_Julkisen sosiologian k\xc3\xa4site nousi keskusteluun Yhdysvaltojen sosiologisen yhdistyksen kokouksessa vuonna 1988. Yhdistyksen silloinen puheenjohtaja Herbert Gans pohti esitelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n sosiologien julkista teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4n esitti, ett\xc3\xa4 sosiologien olisi tutkittava tavallisten ihmisten kannalta t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 kysymyksi\xc3\xa4 (esimerkiksi el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntavoista, perheest\xc3\xa4, taloudesta ja terveydest\xc3\xa4) ja ajankohtaiskysymyksi\xc3\xa4 (t\xc3\xa4t\xc3\xa4 tutkimusta h\xc3\xa4n nimitti "palokuntatutkimukseksi") unohtamatta sosiaalista kritiikki\xc3\xa4. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 kysymyksi\xc3\xa4 tutkivia olisi h\xc3\xa4nen mukaansa luontevaa kutsua julkisiksi sosiologeiksi. Esimerkeiksi julkisista sosiologeista Gans nimesi David Riesmanin (The Lonely Crowd, 1950) ja Robert Bellahin (Habits of the Heart, 1985). _NEWLINE_Julkisen sosiologian kehitt\xc3\xa4miseksi sosiologien olisi Gansin mukaan keskitytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 entist\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n suurta yleis\xc3\xb6\xc3\xa4 kiinnostaviin kysymyksiin, kuten el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapoja, perhett\xc3\xa4, taloutta tai terveytt\xc3\xa4 koskevaan tutkimukseen sek\xc3\xa4 ajankohtaisaiheisiin. Heid\xc3\xa4n olisi opetettava opiskelijoilleen yhteiskunnallisten ilmi\xc3\xb6iden sosiologista analyysia eik\xc3\xa4 vain sosiologisia k\xc3\xa4sitteit\xc3\xa4. Sosiologeiksi olisi palkattava henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka osaavat kirjoittaa monille yleis\xc3\xb6ille ja heid\xc3\xa4n olisi uskallettava harjoittaa omaan osaamiseensa perustuvaa yhteiskuntakritiikki\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi sosiologien olisi rohjettava olla kanssak\xc3\xa4ymisiss\xc3\xa4 toimittajien kanssa ja saatava \xc3\xa4\xc3\xa4nens\xc3\xa4 kuuluviin mediassa.\n_START_SECTION_\nJulkisen sosiologian k\xc3\xa4site\n_START_PARAGRAPH_\nViisitoista vuotta Herbert Gansin puheenvuoroa my\xc3\xb6hemmin Michael Burawoy t\xc3\xa4smensi samaisen yhdistyksen puheenjohtajana julkisen sosiologian k\xc3\xa4sitteen merkityksi\xc3\xa4 esitelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n Julkisen sosiologian puolustus (For Public Sociology). H\xc3\xa4nen mukaansa on olemassa perinteisi\xc3\xa4 julkisia sosiologeja, jotka vaikuttavat yhteiskuntaan teksteill\xc3\xa4\xc3\xa4n ja teorioillaan, ja orgaanisia julkisia sosiologeja, jotka osallistuvat sosiaalisten liikkeiden, j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen ja yhteis\xc3\xb6jen toimintaan sosiologista tiet\xc3\xa4myst\xc3\xa4\xc3\xa4n hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4en. Perinteisiksi julkisiksi sosiologeiksi Burawoy arvioi Gansin nime\xc3\xa4mien lis\xc3\xa4ksi C. Wright Millsin, W. E. B. Du Bois\'n (The Souls of Black Folk, 1903) ja Gunnar Myrdalin (An American Dilemma, 1944), aikalaisistaan h\xc3\xa4n mainitsee Barbara Ehrenreichin (N\xc3\xa4lk\xc3\xa4palkalla, 2003).  My\xc3\xb6s Herbert Gans (Urban Villagers, 1962) lasketaan perinteisten julkisten sosiologien joukkoon ._NEWLINE_Burawoyn mukaan maailma tarvitsee julkista sosiologiaa. Sosiologinen tieto tulee suunnata sosiaaliseen todellisuuteen. Karl Marxin 11. Feuerbach-teesin  hengess\xc3\xa4 Burawoy toteaa: "Jos aiemmin tutkin maailmaa muuttaakseni sosiologiaa, nyt tutkin sosiologiaa muuttaakseni maailmaa". Julkisen sosiologian teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 on palauttaa sosiologia sinne mist\xc3\xa4 se tulikin, takaisin ihmisille, h\xc3\xa4n sanoo. "Teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 on hienovarainen, vaikea ja vaarallinen" (delicate, difficult and dangerous).  Ja se vaatii keskustelua yli kaikkien rajojen niin sosiologian sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 (professionaalisen, p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksentekoa palvelevan, kriittisen ja julkisen sosiologian kesken) kuin sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 globaalissa kansalaisyhteiskunnassa .\n_START_SECTION_\nJulkisen sosiologian asema yliopistossa\n_START_PARAGRAPH_\nJulkisen sosiologian asemasta osana yliopistososiologiaa on k\xc3\xa4yty Yhdysvalloissa laajempaa keskustelua 2000-luvulla. Keskustelun alkuunpanija on ollut Michael Burawoy, joka on kehitt\xc3\xa4nyt julkista sosiologiaa Standfordin yliopiston sosiologian laitoksella Berkeleyssa._NEWLINE_Pohjoismaat_NEWLINE_Tampereen yliopiston kasvatustieteiden laitoksella (nyk. kasvatustieteiden yksikk\xc3\xb6) j\xc3\xa4rjestettiin vuonna 2009 ensimm\xc3\xa4inen julkisen sosiologian kurssi. Lukuvuodesta 2013\xe2\x80\x932014 julkisen sosiologian opetusta annetaan yliopiston yhteiskunta- ja kulttuuritieteiden yksik\xc3\xb6ss\xc3\xa4._NEWLINE_Sosiologip\xc3\xa4ivill\xc3\xa4 2010 Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 pidettiin ensimm\xc3\xa4inen julkisen sosiologian teemaryhm\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 demokratian tilat -ryhm\xc3\xa4n kanssa. Muista Pohjoismaista Tanskassa, Aalborgin yliopistossa, harjoitetaan julkista sosiologiaa.\n_START_SECTION_\nJulkisen sosiologian k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nJulkinen sosiologi harjoittaa ty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n erityyppisiss\xc3\xa4 julkisuuksissa. Ensimm\xc3\xa4isen julkisuuden muodostavat sosiologiaa eri kouluasteilla opiskelevat opiskelijat, joista kasvaa sosiologisesti sivistyneen julkison eli aktiivisesti keskustelevien, julkisuuteen p\xc3\xa4in suuntautuvien ja tiettyjen yhteisten ongelmien tai kysymysten ymp\xc3\xa4rille kehkeytyvien toimijaryhmien edustajia. Toisena toimintakentt\xc3\xa4 on yleisjulkisuus, jossa julkinen sosiologi esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 tutkimukseen ja pohdintaan perustuvia k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4\xc3\xa4n erilaisista sosiaalisista ongelmista ja kysymyksist\xc3\xa4 julkisista palveluista v\xc3\xa4est\xc3\xb6n ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiseen ja rasismiin. Kolmas tapa toimia julkisena sosiologina on koota olemassa olevaa tietoa yhteen ja laatia yleiskielisi\xc3\xa4 esityksi\xc3\xa4 sosiologisista aiheista eli toisin sanoen popularisoida niit\xc3\xa4 huolellisesti. Julkinen sosiologi voi my\xc3\xb6s kirjoittaa tutkimuksensa suurelle yleis\xc3\xb6lle joko suoraan tai tieteellisen tutkimusraportin keskeiset tulokset uudelleen julkaisten. N\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n voi osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan (yhteiskunnallisiin liikkeisiin, vapaaehtoisty\xc3\xb6h\xc3\xb6n, j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ihin, aktivismiin, yhdistyksiin) sosiologista tietoaan ja taitoaan hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4en.'