b'\n_START_ARTICLE_\nMegalania\n_START_SECTION_\nPiirteet\n_START_PARAGRAPH_\nMegalania on suurin tunnettu varaanilaji: se oli noin 4,5\xe2\x80\x938 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja painoi arviolta 600 kg eli nelj\xc3\xa4 kertaa niin paljon kuin suurin nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n el\xc3\xa4v\xc3\xa4 lisko, komodonvaraani. Arviot sen koosta ja painosta vaihtelevat kuitenkin suuresti. Megalanian p\xc3\xa4\xc3\xa4ravintoa saattoivat olla tasangoilla el\xc3\xa4neet suuret pussiel\xc3\xa4imet, esimerkiksi Diprotodon ja Procoptodon. Sen arvellaan sy\xc3\xb6neen my\xc3\xb6s raatoja. Megalaniaa on v\xc3\xa4itetty esihistoriallisen Australian p\xc3\xa4\xc3\xa4pedoksi, mutta sen tappamista suurista pussiel\xc3\xa4imist\xc3\xa4 ei ole l\xc3\xb6ydetty todisteita, kun taas Thylacoleon tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4in tehneen. Megalanian hampaistosta on p\xc3\xa4\xc3\xa4telty, ett\xc3\xa4 se on mets\xc3\xa4st\xc3\xa4nyt ehk\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dykseen bakteereita samaan tapaan kuin komodonvaraani.\n_START_SECTION_\nNykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n havainnot\n_START_PARAGRAPH_\nAustraliassa kerrotaan huhuja siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Megalania ei olisikaan kuollut sukupuuttoon, vaan el\xc3\xa4isi yh\xc3\xa4 mantereen syrj\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 kolkissa. Asiasta ei ole kuitenkaan saatu todisteita. Viimeisimm\xc3\xa4t v\xc3\xa4itetyt havainnot ovat 1990-luvulta, ja niit\xc3\xa4 on tehty my\xc3\xb6s Uudesta-Guineassa. Samankaltaisista, mutta puissa el\xc3\xa4vist\xc3\xa4 j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4isvaraaneista sanotaan tehdyn havaintoja my\xc3\xb6s Uudessa-Seelannissa. Pohjois-Australiasta er\xc3\xa4s farmari l\xc3\xb6ysi Megalanian kallon, jolle m\xc3\xa4\xc3\xa4ritettiin ik\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 300 vuotta.'