b'\n_START_ARTICLE_\nPentti Alhonen\n_START_SECTION_\nKoulutie ja yliopisto-opinnot\n_START_PARAGRAPH_\nAlhonen kiinnostui kansa- ja oppikoulussa luonnosta, varsinkin kasveista, hy\xc3\xb6nteisist\xc3\xa4 ja linnuista. H\xc3\xa4n teki havaintoja lintujen kev\xc3\xa4t- ja syysmuutosta Pohjois-Satakunnassa Ikaalisten ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 ker\xc3\xa4si muun muassa laajan kovakuoriaiskokoelman. Lintuihin h\xc3\xa4net perehdytti koulutoveri Ilkka Koivisto. Kovakuoriaisten niukan m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4miskirjallisuuden lis\xc3\xa4ksi Ikaalisten yhteiskoulussa oli Martti Tertin lahjoittama niiden referenssikokoelma._NEWLINE_Tultuaan ylioppilaaksi vuonna 1958 Alhonen kirjoittautui Helsingin yliopistoon tarkoituksena suorittaa maisterin tutkinto el\xc3\xa4in-, kasvi- ja maantieteess\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 p\xc3\xa4tev\xc3\xb6ity\xc3\xa4 biologian opettajaksi. H\xc3\xa4n ei kuitenkaan selvinnyt asianomaisten laitosten p\xc3\xa4\xc3\xa4sykokeista, mutta luentokurssit sai kuunnella. El\xc3\xa4intieteess\xc3\xa4 Pentti Alhosta kiinnostivat ekologia ja hy\xc3\xb6nteisten etologia. Kasvitieteest\xc3\xa4 h\xc3\xa4n valitsi peruskurssit ja luonnonsuojelun. Harkittuaan eri vaihtoehtoja Alhonen aloitti opiskelut geologian ja paleontologian laitoksella, jossa opetti kansainv\xc3\xa4linen kuuluisuus, Tulimaan tutkija professori V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Auer. Toimiessaan vuonna 1959 kalavesitutkimusten kes\xc3\xa4apulaisena H\xc3\xa4meen-Satakunnan maanviljelysseurassa Tampereella Pentti Alhonen kiinnostui limnologiasta, joka oli sijoitettu Helsingin yliopiston maatalous-mets\xc3\xa4tieteelliseen tiedekuntaan. Sit\xc3\xa4 opetti professori Heikki J\xc3\xa4rnefelt, jonka luennot vesien eli\xc3\xb6st\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja regionaalisesta limnologiasta Pentti Alhonen kuunteli ja tentti approbatur-arvosanan 1961. Limnologiasta tulikin sittemmin geologian ja paleontologian ohella h\xc3\xa4nen toinen p\xc3\xa4\xc3\xa4aineensa maatalous- ja mets\xc3\xa4tieteiden kandidaatin tutkintoa varten.\n_START_SECTION_\nTutkimus- ja opetusty\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nAlhosen v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjan aihepiiri liittyi j\xc3\xa4rvien pohjakerrostumiin, jotka muodostavat j\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6muutosten t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n tietokannan. Siihen sis\xc3\xa4ltyy sek\xc3\xa4 geologinen ett\xc3\xa4 limnologinen tutkimus. Pentti Alhonen oli ennen kaikkea paleolimnologisen j\xc3\xa4rvitutkimuksen uranuurtaja ja kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 ei ainoastaan Suomessa vaan my\xc3\xb6s kansainv\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 tasolla. Erityisesti kalvo\xc3\xa4yri\xc3\xa4isfaunan (cladocera-analyysi) ja piikuoristen levien tuntijana h\xc3\xa4n oli alansa k\xc3\xa4rke\xc3\xa4. Piilev\xc3\xa4analyysi oli yksi Pentti Alhosen vahvimmista ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6muutoksen sedimentti-indikaattoreista. Lis\xc3\xa4ksi niiden sovellukset ovat ulottuneet mm. arkeologian ja oikeusl\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen er\xc3\xa4iden ongelmien selvittelyyn. H\xc3\xa4nen v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjansa Palaeolimnological ivestigations of three inland lakes in south-western Finland tarkastettiin filosofisen tiedekunnan matemaattis-luonnontieteellisen osaston suostumuksella Helsingin yliopiston p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen luentosalissa XII 30. syyskuuta 1967. Siit\xc3\xa4 tuli referenssiesimerkki, jossa pohjakerrostumat olivat my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rvityyppien kehityksen historiallinen arkisto, ja joka voidaan avata erilaisten stratigrafisten menetelmien avulla. Pentti Alhonen sai kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 tunnustusta erityisesti j\xc3\xa4rvien rehev\xc3\xb6itymisen kulkua kuvastavista kriteereist\xc3\xa4\xc3\xa4n, jotka yleisp\xc3\xa4tev\xc3\xa4sti kuvaavat ihmisen toiminnan vaikutusta erilaisten j\xc3\xa4rvien kehitykseen. H\xc3\xa4n oli jo 1960-luvulla linjannut ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6geologian tieteenalan sellaiseksi, jollaisena se yleismaailmallisesti tunnetaan. Pentti Alhonen aloitti ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6geologian opetuksen Helsingin yliopiston geologian laitoksessa 1980-luvun alussa ja toimi my\xc3\xb6hemmin vuosina 1999\xe2\x80\x932001 maamme ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6geologian professorina. Yliopistonopetuksessa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6geologia on sittemmin vakiintunut peruskurssin ohella my\xc3\xb6s maisteritutkinnon opintosuunnaksi._NEWLINE_Pentti Alhonen kuului lukuisiin tutkimusryhmiin, joista muuan kannattaa erityisesti mainita. Se oli Helsingin yliopiston yleisen historian professori Jaakko Suolahden perustama roomalaisia tiilileimoja tutkiva ryhm\xc3\xa4, johon h\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dv\xc3\xa4rv\xc3\xa4si\xe2\x80\x9d my\xc3\xb6s joukon geologeja. Heid\xc3\xa4n teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n oli ratkaista tiilien valmistukseen k\xc3\xa4ytetyn saven alkuper\xc3\xa4 Ostian ja Rooman ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1967 ker\xc3\xa4tyst\xc3\xa4 tutkimusaineistosta. Pentti Alhonen keskittyi savessa esiintyvien piikuoristen levien m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4miseen, kun taas kallioper\xc3\xa4geologit selvittiv\xc3\xa4t tutkimusmateriaalin mineralogiaa. Suomalaista tiiliryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 onkin pidetty ainutkertaisena yhteisty\xc3\xb6foorumina, jossa niin humanistit kuin luonnontieteilij\xc3\xa4t kokivat teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kansallisena ja kansainv\xc3\xa4lisen\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJulkaisutoiminta\n_START_PARAGRAPH_\nPentti Alhosen tieteellinen julkaisutoiminta on mittava ja monipuolinen k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4en 180 nimikett\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 lukuisia kirjoituksia aikakaus- ja sanomalehdiss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 historiateoksissa. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n kirjoitti kolme kirjaa sek\xc3\xa4 oli osakirjoittajana teoksissa Biologian perustiedot 8, 1980, Matka-arkku, Suomalaisia tutkimusmatkailijoita 1989 ja Imago Mundi, Ihmisen ja tieteen uudet maailmat 1993.'