b'\n_START_ARTICLE_\nHauli\n_START_PARAGRAPH_\nHauli on tavallisimmin py\xc3\xb6re\xc3\xa4 metallikuula. Yleisemmin hauleja k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n ammuksina, mutta hauleiksi nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s esimerkiksi ongessa painona k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 lyijykuulia.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nHaulikon patruunassa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n tavallisimmin pieni\xc3\xa4, halkaisijaltaan useimmin 2-9 mm:n hauleja, jotka on valmistettu lyijyst\xc3\xa4, nykyisin my\xc3\xb6s tinasta, sinkist\xc3\xa4, volframista, ter\xc3\xa4ksest\xc3\xa4 tai vismutista. Pienimpi\xc3\xa4 hauleja on yhdess\xc3\xa4 ammuksessa jopa useita satoja latauksesta ja kaliiperista riippuen. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n saakka tavallisin lataus on ollut 36 grammaa (12- tai 20 mag. kaliiperisissa ammuksissa). Haulien koko ilmaistaan joko halkaisijan mukaan millimetrein\xc3\xa4 tai numero- ja kirjaintunnuksin, esimerkiksi nro 9 (2,03 mm) tai BB (4,57 mm).\n_START_SECTION_\nValmistus\n_START_PARAGRAPH_\nMets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4t ja sotilaat valmistivat itse ampumatarvikkeensa aina 1700-luvulle saakka. Pienten ammushaulien valmistus oli luotien valamista vaikeampaa, suuremmat 5\xe2\x80\x936 millin ns. susihaulit voitiin tehd\xc3\xa4 kuten luodit eli k\xc3\xa4sity\xc3\xb6n\xc3\xa4 luotipihtej\xc3\xa4 muistuttavissa valupihdeiss\xc3\xa4. Esimerkiksi musketit tai kiv\xc3\xa4\xc3\xa4rin patruunat voitiin ladata vain yhdell\xc3\xa4 isolla \xe2\x80\x9dhaulilla\xe2\x80\x9d. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in puhutaan kuitenkin palloluodista tai kuulasta, eroksi hauleihin tai ns. t\xc3\xa4yteisiin. Pienet haulit tehtiin alun perin valuttamalla lyijy\xc3\xa4 siivil\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi vesiastiaan, mutta n\xc3\xa4in saadut pisaranmuotoiset haulit olivat huonok\xc3\xa4yntisi\xc3\xa4. Py\xc3\xb6reit\xc3\xa4 hauleja varten piti valuttaa sulaa lyijy\xc3\xa4 20\xe2\x80\x9330 metri\xc3\xa4 korkeasta haulitornista seulan l\xc3\xa4pi, josta ne l\xc3\xa4hes vapaassa pudotuksessa muotoutuivat pallonmuotoisiksi ja kovettuivat hauleiksi. Pudottamisen j\xc3\xa4lkeen haulit lajiteltiin kokonsa mukaan. Suomen kuuluisin haulitehdas on ollut Pispalan Haulitehdas Tampereella, joka perustettiin 1855. Haulikon ohella my\xc3\xb6s pienoiskiv\xc3\xa4\xc3\xa4reihin on valmistettu pienin haulein ladattuja patruunoita tuhoel\xc3\xa4inten torjuntaan. Py\xc3\xb6reiden haulien ohella valmistetaan my\xc3\xb6s kuutionmuotoisia tarkoituksena saavuttaa l\xc3\xa4hiet\xc3\xa4isyyksilt\xc3\xa4 tavallista laajempi osuma-alue.\n_START_SECTION_\nLyijyhaulien kiellot ja rajoitukset\n_START_PARAGRAPH_\nLyijy on ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6myrkky, joka kulkeutuu esimerkiksi petolintujen elimist\xc3\xb6\xc3\xb6n niiden saalisel\xc3\xa4imiin j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden haulien kautta. Eniten se kertyy merikotkiin: joka kolmas Suomen uhanalaisista merikotkista kuolee lyijymyrkytykseen, joka todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti johtuu lyijyhauleista niiden ravinnossa: riistassa tai vesilinnuissa. Lyijymyrkytys aiheuttaa yleens\xc3\xa4 hitaan kuoleman. Eviran tutkijan mukaan lyijyammusten k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 tulisi kielt\xc3\xa4\xc3\xa4 kokonaan._NEWLINE_Tanska on kielt\xc3\xa4nyt lyijyammusten k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n kokonaan. Norjassa oli aiemmin t\xc3\xa4yskielto, mutta vuonna 2015 lakia muutettiin, ja lyijyhaulien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 kiellettiin vain kosteikkoalueilla ja ampumaradoilla. Ruotsissa ja vuodesta 1996 l\xc3\xa4htien my\xc3\xb6s Suomessa lyijyhaulien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on kielletty vesilintujen mets\xc3\xa4styksess\xc3\xa4 kuten sorsastuksessa. Poikkeuksena on lintujen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 talvehtimisalue Ahvenanmaa, jossa kieltoa ei ole.'