b"\n_START_ARTICLE_\nTadjoura\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nTadjouran historiaa tunnetaan vain katkonaisesti. Se kuuluu Tadjouran sulttaanikuntaan, joka on yksi afarien perinteisist\xc3\xa4 sulttaanikunnista ja ainoa, joka sijaitsee kokonaan nykyisen Djiboutin rajojen sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Tadjoura mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran historiallisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 al-Idrisinkirjoituksissa ja my\xc3\xb6hemmin portugalilaisten tekemiss\xc3\xa4 varhaisissa kartoissa. Ensimm\xc3\xa4iset ranskalaiset alueella olivat sinne matkallaan Mochan eksyneit\xc3\xa4 purjehtijoita vuonna 1705. Ranska kiinnostui alueesta vasta seuraavan vuosisadan puolella Yhdistyneen kuningaskunnan otettua haltuunsa Adenin vuonna 1839. 11. maaliskuuta 1862 Tadjouran ja sen naapurisulttaanikunnat Rahayto ja Gooba'ad antoivat Obockin ankkuripaikan Ranskalle ja Obockin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Leonce Lagarde solmi 21. syyskuuta 1884 protektoraattisopimuksen Tadjouran sulttaanin kanssa. Vuonna 1896 alue liitettiin Ranskan Somalimaan siirtomaahan._NEWLINE_Tadjoura on pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut tavaraliikenteen v\xc3\xa4lietappi. Se oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Shoaan Etiopiaan kulkeneiden karavaanien l\xc3\xa4ht\xc3\xb6paikka ja hy\xc3\xb6tyi orjakaupasta Etiopiaan. Orjakauppa jatkui Tadjourassa aina ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan j\xc3\xa4lkeiseen aikaan. Orjakauppa katosi vasta Etiopian alettua s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4 lakeja orjuutta vastaan 1920-luvulla. Maaliskuussa 1949 Tadjourasta tuli 13\xc2\xa0000 km\xc2\xb2 k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4neen hallinnollisen alueen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki ja kaupungista tuli osa itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Djiboutia vuonna 1977. Tadjouran sulttaani Habib Ahmedin vuonna 1985 h\xc3\xa4nen hautajaisiinsa osallistui 40\xc2\xa0000 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Huomattavaa hautajaisissa oli maan somalitaustaisen presidentti Hassan Gouledin poissaolo. Djiboutin ajautuessa levottomuuksiin vuonna 1991 sulttaanin seuraaja Abdoulkader Houmedin kielt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6st\xc3\xa4 hallituksen kanssa arvostettiin paikallisten keskuudessa. Nykyisin sulttaanin valta on kuitenkin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 nimellinen.\n_START_SECTION_\nTalous ja liikenne\n_START_PARAGRAPH_\nTadjouralaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4elinkeinoja ovat kalastus maan rannikolle, kauppa esimerkiksi khatilla, sek\xc3\xa4 paikalliset hallinnon virkamiesasemat. Jemenil\xc3\xa4iset siirtolaiset harjoittavat my\xc3\xb6s pienimuotoista veneiden rakennusta. Tadjouran satamasta on lauttaliikennett\xc3\xa4 Djiboutin kaupunkiin ja muihin satamakaupunkeihin Punaisenmeren rannikolla Afrikassa ja Arabian niemimaalla. Kaupungin satamaan on tehty mittavia kunnostust\xc3\xb6it\xc3\xa4. Tadjourassa on my\xc3\xb6s lentokentt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTadjouran kaupungissa oli vuonna 2009 yhteens\xc3\xa4 14\xc2\xa0820 asukasta. Aluetta asuttavat afarit, jotka kuuluvat Ad'ali-, Hasooba-, 'Able-, Ayrolasso-, Songo Goda-, Ma'andiyta-, Seeka- ja Mafa-klaaneihin. Asukasluvun historiallista kehityst\xc3\xa4 on vaikea arvioida, mutta se lienee py\xc3\xb6rinyt 3\xc2\xa0000:n henkil\xc3\xb6n paikkeilla. Paikalliset harjoittavat islamin uskoa, johon on sekoittunut joitakin paikallisia uskomuksia, joiden merkitys on kuitenkin v\xc3\xa4henem\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Aikanaan uskottiin esimerkiksi vedenhenkiin (baddi maskin), mutta viimeisin uhraus niille tehtiin vuonna 1977. Tadjoura on tunnettu perinteisesti seitsem\xc3\xa4n moskeijan kaupunkina, mik\xc3\xa4 on alueelle ep\xc3\xa4tavanomaisen monta."