b'\n_START_ARTICLE_\nToinen kotimainen kieli\n_START_SECTION_\nOppimistulokset\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1993 valtioneuvoston p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 B1-kielen tuntim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4hennettiin kolmanneksella yhdeks\xc3\xa4st\xc3\xa4 kuuteen tuntiin, samalla kun A-kielen tuntim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 korotettiin yl\xc3\xa4asteella seitsem\xc3\xa4st\xc3\xa4 kahdeksaan. My\xc3\xb6s lukion tuntijakoratkaisu laski pakollisten kurssien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n A-kieless\xc3\xa4 kahdeksasta kuuteen ja B-kieless\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4st\xc3\xa4 viiteen. Uuden tuntijaon j\xc3\xa4lkeen valtaosa erityisesti peruskoulun oppilaista opiskeli ruotsia v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin ennen tuntijakouudistusta. Ylioppilaskirjoituksissa ruotsin kielen tulokset ovat jatkuvasti huonontuneet ja arvosteluasteikkoa on jouduttu laskemaan aikaisemmasta. Ruotsin kielen kokeeseen osallistuvilla on v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kursseja suoritettuna kuin englantia kirjoittavilla. Mahdollisuus ylioppilastutkinnon hajauttamiseen on v\xc3\xa4hent\xc3\xa4nyt kielenopiskelua, koska oppilaat suorittavat usein vain pakolliset kurssit. Ruotsin opettajien mukaan oppilailla on kielteinen asenne ruotsin opiskeluun, ja he katsovat opetustuntim\xc3\xa4\xc3\xa4rien v\xc3\xa4hentymisen vaikuttaneen oppilaidensa oppimistulosten heikkenemiseen._NEWLINE_Vuonna 1991 tehdyn tutkimuksen mukaan B-kielen\xc3\xa4 ruotsia lukeneet peruskoulun yhdeks\xc3\xa4sluokkalaiset osasivat keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 720 sanaa, joka oli noin 80 prosenttia sanasto-otannan perustana olleesta 900 keskeisest\xc3\xa4 sanasta. Tyt\xc3\xb6t menestyiv\xc3\xa4t keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin selv\xc3\xa4sti paremmin ja osasivat sata sanaa enemm\xc3\xa4n kuin pojat. Kaupunkien koulujen ryhmiss\xc3\xa4 osattiin keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 60 sanaa enemm\xc3\xa4n kuin maaseutukouluissa. Vuonna 1995 ruotsin kielen oppimistuloksia mitattiin  valtakunnallisessa kokeessa, johon osallistui 975 B- ja 211 A-ruotsia opiskellutta 9. luokan oppilasta. B-ruotsin kokeen koulujen v\xc3\xa4liset erot olivat suuret: heikoimman koulun tulos oli alle puolet parhaan koulun tuloksesta. Kokeen tulosjakauma oli kaksihuippuinen: ruotsia osattiin joka melko hyvin tai eritt\xc3\xa4in huonosti. Tulokseen ei n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt vaikuttavan opetusryhm\xc3\xa4n tai koulun koko eik\xc3\xa4 kunnan yksi- tai kaksikielisyys. Suurissa, yli 25\xc2\xa0000 asukkaan kunnissa yleens\xc3\xa4 ei ilmennyt suurta ruotsia huonosti osaavaa ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4. Vastaavaa ilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4 ei havaittu englannin kielen vastaavassa kokeessa, vaan jakauma oli tasaisesti nouseva ja painottui korkeisiin pistem\xc3\xa4\xc3\xa4riin. Ylioppilaskirjoituksissa tyt\xc3\xb6t menestyv\xc3\xa4t ruotsissa poikia paremmin ja ero on erityisen selv\xc3\xa4 keskipitk\xc3\xa4n ruotsin kokeessa. Englannin pitk\xc3\xa4n oppim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kokeessa pojat puolestaan menestyv\xc3\xa4t tytt\xc3\xb6j\xc3\xa4 paremmin. Tulosten erot heijastavat luultavasti asennoitumiseroja ja sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 englanti on nuorisokulttuurin ja tietotekniikan kieli._NEWLINE_Vuonna 2003 K. Pohjolan tekem\xc3\xa4n tutkimuksen mukaan "oppilaiden osaaminen on yhteydess\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n asenteisiinsa kielen t\xc3\xa4rkeytt\xc3\xa4 ja mieluisuutta kohtaan" ja h\xc3\xa4nen mukaansa erityisesti toisena kotimaisena kielen\xc3\xa4 opiskeltavan ruotsin opetusta tulisi kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 siten, ett\xc3\xa4 oppilailla olisi "mahdollisuuksia olla kosketuksissa ruotsin kielen kanssa luonnollisissa tilanteissa."\n_START_SECTION_\nOppilaiden motivaatio ja asennoituminen\n_START_PARAGRAPH_\nKy\xc3\xb6sti Julkusen tutkimuksessa "Vieraan kielen oppiminen: A2-kielen opiskelijoiden motivaatio ja kielen valintaan vaikuttaneet tekij\xc3\xa4t" vuodelta 1998 tutkittiin oppilaiden l\xc3\xa4ht\xc3\xb6motivaatiota ja kielivalintojen syit\xc3\xa4 peruskoulun viidennell\xc3\xa4 luokalla. Tutkimusaineistona oli 181 oppilasta Joensuusta. Oppilaat olivat selv\xc3\xa4sti motivoituneimpia englannin kielen opiskeluun ja ranska, saksa ja ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 olivat suunnilleen samalla tasolla. Ruotsin osalta motivaatio oli alhaisin lukuun ottamatta yhteiskunnallisen motivaation aspektia, eli n\xc3\xa4kemyst\xc3\xa4 kielitaidon kuulumisesta yleissivistykseen. Opetusministeri\xc3\xb6n toimeksiannosta vuonna 1998 tehdyn haastattelututkimuksen perustella 44\xc2\xa0% suomenkielisist\xc3\xa4 oppilaista piti ruotsin kielest\xc3\xa4 oppiaineena ja 63\xc2\xa0% ilmoitti haluavansa opiskella jotain toista kielt\xc3\xa4 ruotsin sijaan. Ruotsin pakollisuuden kannalla oli 44\xc2\xa0% tyt\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ja 19\xc2\xa0% pojista. A-kielen\xc3\xa4 ruotsia opiskelleet suhtautuivat siihen tosin my\xc3\xb6nteisemmin kuin muut. Heist\xc3\xa4 56\xc2\xa0% tyt\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ja 41\xc2\xa0% pojista oli ruotsin pakollisuuden kannalla._NEWLINE_E. Mustilan tutkimuksessa pyrittiin selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n mitk\xc3\xa4 opiskelumotivaation perusteet parhaiten selitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t lukiolaisten ruotsin kielen opintomenestyst\xc3\xa4. Hyvin ruotsia osaavat oppilaat (19\xc2\xa0%) motivoituivat opiskeluun erityisesti integratiivisista syist\xc3\xa4, osallistuivat opetukseen tunneilla ja olivat kiinnostuneita ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isten kielten opiskelusta. Keskinkertaiset oppilaat (45\xc2\xa0%) suuntautuivat kotiteht\xc3\xa4viin ja monet heist\xc3\xa4 olivat instrumentaalisesti motivoituneita. Heikoimmat oppilaat (38\xc2\xa0%) olivat my\xc3\xb6s kotiteht\xc3\xa4v\xc3\xa4orientoituneita ja heit\xc3\xa4 puuttui kokonaan opiskelumotivaatio. Motivaation selitysosuus menestyksest\xc3\xa4 oli 27,7\xc2\xa0%, eli ennen kaikkea ahkeruus ruotsintunneilla ilmeni hyvin\xc3\xa4 arvosanoina. Laineen vuoden 1991 tutkimuksen mukaan kaupunkikouluissa ruotsin opiskelumotivaatio on selke\xc3\xa4sti korkeampi kuin maaseutukouluissa, vaikka yleisess\xc3\xa4 opiskelumotivaatiossa ei havaittu samanlaisia eroja.\n_START_SECTION_\nSuomen kieli toisena kotimaisena kielen\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa suomea opiskellaan pakollisena kielen\xc3\xa4 joko \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4, suomena saamenkielisille, suomena viittomakielisille, suomena toisena kielen\xc3\xa4 tai viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n B-kielen\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4nnelt\xc3\xa4 luokalta alkaen. Muille kuin suomen-, ruotsin-, saamen- ja romaninkielisille suomi toisena kotimaisena kielen\xc3\xa4 voi olla vapaaehtoinen. Yli 80 prosenttia suomenruotsalaisista k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in arki- tai ty\xc3\xb6el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s suomen kielt\xc3\xa4. Professori Kari Sajavaaran mukaan toisen kotimaisen kielen merkitys Suomen ruotsinkielisille onkin kokonaan toisenlainen kuin ruotsin merkitys suomenkielisille. Sajavaaran mukaan Suomen kouluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 suomea heikosti osaavien ruotsinkielisten asema j\xc3\xa4\xc3\xa4 helposti huomiotta. Ruotsinkielisiss\xc3\xa4 kouluissa 90\xc2\xa0% valitsee A1-kieleksi suomen ja A2-kielen\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 opiskelee 3,4\xc2\xa0%. Ruotsinkielisiss\xc3\xa4 lukioissa 54\xc2\xa0% oppilaista opiskeli kolmea vierasta kielt\xc3\xa4. 80\xc2\xa0% ruotsinkielisist\xc3\xa4 oppilaista suorittaa ylioppilaskirjoituksissa suomen kielen pitk\xc3\xa4n oppim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kokeen. Suomen kielen opetus ruotsinkielisiss\xc3\xa4 oppilaitoksissa on k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 huomattavasti laajempaa kuin ruotsin opetus suomenkielisiss\xc3\xa4 oppilaitoksissa._NEWLINE_Suomenruotsalaisten lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneen kaksikielisyyden vuoksi oppilaiden kielitaustassa ja opiskelumotivaatiossa on suuria eroja. Opetusministeri\xc3\xb6n tutkimuksen mukaan noin yksi kolmesta ruotsinkielisten koulujen oppilaasta on taustaltaan kaksikielinen ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi noin 20\xc2\xa0% kuulee ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 suomea s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti. Oppilaista 45\xc2\xa0% on kosketuksessa suomeen vain koulussa.  Kaksikielisyys on voimakkaasti keskittynyt suuriin kaupunkeihin ja yksikielisesti ruotsia puhuvat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti Pohjanmaalta, Turun saaristosta, Ahvenanmaalta ja Uudenmaan maaseudulta. Erilaisten l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtien vuoksi paikallisissa opetussuunnitelmissa yksikielisill\xc3\xa4 paikkakunnilla on melko laajasti k\xc3\xa4ytetty hyv\xc3\xa4ksi mahdollisuutta nostaa suomen kielen vuosiviikkotuntim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kahdeksasta kymmeneen tai joskus jopa 12\xe2\x88\x9214. Ruotsinkielisiss\xc3\xa4 kouluissa on my\xc3\xb6s tavallisen suomen oppim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n rinnalle kehitetty niin sanottu \xc3\xa4idinkielenomainen oppim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4._NEWLINE_Ahvenanmaalla kaikkien oppilaitosten virka- ja opetuskielen\xc3\xa4 on Ahvenanmaan itsehallintolain mukaisesti ruotsi. Maakunnalla on oikeus j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 itsehallintolakinsa puitteissa opetustoimi alueellaan haluamallaan tavalla, mihin sis\xc3\xa4ltyy maakunnan mahdollisuus s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4 opetuskielest\xc3\xa4 ja opetussuunnitelmista vapaasti. Ahvenanmaan peruskouluissa suomi ei ole pakollinen oppiaine, mutta enemmist\xc3\xb6 koululaisista opiskelee sit\xc3\xa4 valinnaisaineena B-kielen\xc3\xa4, useat jo ala-asteella A2-kielen\xc3\xa4. Englanti on sen sijaan maakunnassa kaikille pakollinen A1-kieli peruskoulussa ja keskiasteen oppilaitoksissa. _NEWLINE_Suomen kieli oli 1970-luvulla pakollinen Ahvenanmaan ainoassa lukiossa \xc3\x85lands lyceumissa. My\xc3\xb6hemmin koulu jakautui kahteen linjaan: ylioppilaslinja (studentlinje) ja lukiolinja (gymnasielinje). Lukiolinjan p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6todistus oikeutti pyrkim\xc3\xa4\xc3\xa4n Ruotsin korkeakouluihin sek\xc3\xa4 \xc3\x85bo Akademi -yliopistoon. Muihin Suomen korkeakouluihin edellytettiin ylioppilaslinjan p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6todistus. Suomi oli pakollinen ylioppilaslinjalla, mutta ei lukiolinjalla._NEWLINE_Sittemmin suomen kieli oli pakollinen oppiaine kolmella linjalla nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 \xc3\x85lands lyceumissa: humanistis-yhteiskuntatieteellisell\xc3\xa4, luonnontieteellisell\xc3\xa4 ja esteettisell\xc3\xa4. Terveys- ja urheilulinjalla oli yksi pakollinen kieli englannin lis\xc3\xa4ksi; sen sai vapaasti valita suomen, saksan tai ranskan kesken. Nykyisin suomi on kaikilla linjoilla yksi vaihtoehto toiseksi pakolliseksi kieleksi, sen sijaan voi valita saksan tai ranskan._NEWLINE_Itsehallinnon historiallinen pohja on Kansainliiton kes\xc3\xa4kuussa 1921 tekem\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s, jonka mukaan Ahvenanmaan saaret j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t vastoin tuolloisen ahvenanmaalaisten enemmist\xc3\xb6n toiveita Suomen yhteyteen. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 kuitenkin vaadittiin ett\xc3\xa4 saarten ruotsinkielisen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n kansallisuuden, kielen ja kulttuurin turvaamiseksi oli annettava tiettyj\xc3\xa4 takeita, jotka Suomen eduskunta hyv\xc3\xa4ksyi lis\xc3\xa4yksin\xc3\xa4 ja muutoksina Ahvenanmaan jo 1920 saamaan laajaan itsehallintoon.'