b'\n_START_ARTICLE_\nKartanonkyl\xc3\xa4n kartano\n_START_PARAGRAPH_\nKartanonkyl\xc3\xa4n kartano sijaitsee Kartanonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Lounais-H\xc3\xa4meess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVarhaiset vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nKartanonkyl\xc3\xa4 oli vuoteen 1792 osa Portaan hallintopit\xc3\xa4j\xc3\xa4n Jokioisten nelj\xc3\xa4nneskunnasta muodostettua Jokioisten kartanoa. Vuonna 1792 Kartanonkyl\xc3\xa4n ja siihen kuuluneiden tilojen omistajaksi tuli ruotsin kuninkaan Kustaa III:n sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Dominicus Julius Pinello, jonka poika oli kirjailija N. H. Pinello, Turussa sijaitsevan ravintola Pinellan perustaja. Pinellon j\xc3\xa4lkeen kartanoa omisti vuosina 1825\xe2\x80\x931866 pietarilainen liikemies ja valtioneuvos Peter von Ganger ja vuodesta 1866 vuoteen 1913 Collinin suku. Vuonna 1915 kartano tuli j\xc3\xa4lleen Jokioisten kartanon yhteyteen, ja Jokioisten kartanon omistajan Alfred Kordelinin kuoltua vuonna 1917 molempien kartanoiden omistajaksi tuli Suomen valtio.\n_START_SECTION_\nMaaomaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nMaaomaisuutena Kartanonkyl\xc3\xa4n kartano kattoi paitsi Kartanonkyl\xc3\xa4n, my\xc3\xb6s viereiset Lev\xc3\xa4n ja Perttulan kyl\xc3\xa4t Perttulan kappelissa ja my\xc3\xb6hemmin Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, joiden talot samaan tapaan kuin Jokioisten kartanossa olivat erilaisissa suhteissa kartanoon joko perint\xc3\xb6r\xc3\xa4lssi-, sukuoikeus- tai r\xc3\xa4lssi- eli lampuotitiloina._NEWLINE_Suomen itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ja suoraan kartanolle kuuluneista maista sek\xc3\xa4 talojen ja kartanon torpista muodostettiin suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 tiloja. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 prosessissa oli keskeinen asema Jokioisten kartanon hoitokunnan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 toimineella E. Y. Pehkosella. Maita j\xc3\xa4i kuitenkin runsaasti viel\xc3\xa4 my\xc3\xb6s valtiolle sek\xc3\xa4 Kartanonkyl\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4kartanossa ett\xc3\xa4 Saarikon sivutilalla Lev\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, ja yhdess\xc3\xa4 Jokioisten kartanoon jo ennen vuotta 1915 kuuluneiden Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n Palikkalan ja Varsanojan kyliin kuuluneiden alueiden kanssa valtion maaomaisuus Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vuonna 1941 oli viel\xc3\xa4 yli 2\xc2\xa0000 hehtaaria._NEWLINE_Siirtov\xc3\xa4en asuttamisessa 1940-luvulla lunastettiin maanhankintalain mukaisissa lunastustoimituksissa peltoa l\xc3\xa4hes 1\xc2\xa0100 hehtaaria ja mets\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 1\xc2\xa0400 hehtaaria, ja uusia tiloja muodostettiin Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueella yhteens\xc3\xa4 455, joista suurin osa erotettiin valtion maista. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 asutusalueita olivat Kartanonkyl\xc3\xa4n kartanon entisill\xc3\xa4 tiluksilla muun muassa Lev\xc3\xa4n Saarikko ja Perttulan Kuusjoenkulma sek\xc3\xa4 ennen vuotta 1915 Jokioisten kartanoon kuuluneissa kyliss\xc3\xa4 Varsanoja ja Palikkalan V\xc3\xa4h\xc3\xa4suo. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen valtion omistukseen j\xc3\xa4i en\xc3\xa4\xc3\xa4 Kartanonkyl\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tilan maita Kartanonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nValtion hevoslaitokset\n_START_PARAGRAPH_\nValtion omistuskaudella Kartanonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n perustettiin valtion hevossiittola ja sinne siirrettiin vuonna 1933 Lappeenrannasta puolustuslaitoksen ratsukoulu ja hevosvarikko. Vuonna 1937 n\xc3\xa4iden yhteyteen perustettiin viel\xc3\xa4 valtion hevosjalostuslaitos, ja alueella ehtiv\xc3\xa4t toimia my\xc3\xb6s my\xc3\xb6s puolustusvoimien koiratarha ja sotakoirakoulu. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4iden valtion hevosalan laitosten toimintaa Kartanonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 jatkavat Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n hevosopisto ja MTT:n hevostutkimus. 2006 kartanon vanhan viljamakasiinin tiloihin perustettiin Suomen Hevosurheilumuseo. Vuonna 2009 Museovirasto m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli hevoslaitosten alueen yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4vist\xc3\xa4 rakennetuista kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ist\xc3\xa4.'