b'\n_START_ARTICLE_\nDragutin Dimitrijevi\xc4\x87\n_START_SECTION_\nVarhaisempi ura\n_START_PARAGRAPH_\nDimitrijevi\xc4\x87 syntyi Belgradissa 17. elokuuta 1876. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4inen, ja h\xc3\xa4n suoritti opintonsa kymnaaseissa Ni\xc5\xa1iss\xc3\xa4 ja Belgradissa. Dimitrijevi\xc4\x87 hyv\xc3\xa4ksyttiin Serbian sotilasakatemiaan 18-vuotiaana, ja h\xc3\xa4n valmistui sielt\xc3\xa4 erinomaisen arvosanoin. H\xc3\xa4n kohosi jo hyvin nuorena upseerina Serbian yleisesikuntaan. Dimitrijevi\xc4\x87 oli useiden muiden upseerien mukana suunnittelemassa vuonna 1901 ep\xc3\xa4suositun kuningas Aleksanteri I:n salamurhaa. Suunnitelma toteutettiin kes\xc3\xa4kuussa 1903. Kuningas Aleksanterin ja kuningatar Dragan surmaamisen yhteydess\xc3\xa4 Dimitrijevi\xc4\x87ia ammuttiin useita kertoja. Kolmea luotia ei koskaan poistettu h\xc3\xa4nen kehostaan, mutta h\xc3\xa4n j\xc3\xa4i henkiin. Salamurhaan osallistuneet upseerit saivat pian Serbian armeijan johtoonsa. Dimitrijevi\xc4\x87ista tuli sotilasakatemian taktiikan professori, ja vuonna 1913 h\xc3\xa4net nimitettiin yleisesikunnan tiedusteluosaston johtajaksi. H\xc3\xa4n kunnostautui teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n Balkanin sotien aikana 1912\xe2\x80\x931913.\n_START_SECTION_\nFrans Ferdinandin salamurha\n_START_PARAGRAPH_\nDimitrijevi\xc4\x87 oli vuonna 1911 perustetun Ujedinjenje ili Smrt (\xe2\x80\x9dYhdistyminen tai kuolema\xe2\x80\x9d) -nimisen kansallismielisen salaseuran johtaja ja perustajaj\xc3\xa4sen. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 tunnettiin paremmin nimell\xc3\xa4 Crna Ruka (\xe2\x80\x9dMusta k\xc3\xa4si\xe2\x80\x9d), ja sen tavoitteena oli toteuttaa v\xc3\xa4kivaltaisia iskuja Suur-Serbian luomiseksi. Dimitrijevi\xc4\x87 k\xc3\xa4ytti j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n johtajana salanime\xc3\xa4 Apis eli \xe2\x80\x9dpyh\xc3\xa4 h\xc3\xa4rk\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. Serbinationalistien kiinnostuksen p\xc3\xa4\xc3\xa4kohteena oli It\xc3\xa4valta-Unkarille kuuluneen Bosnian \xe2\x80\x9dvapauttaminen\xe2\x80\x9d, ja Dimitrijevi\xc4\x87 uskoi arkkiherttua Frans Ferdinandin murhan palvelevan t\xc3\xa4t\xc3\xa4 tavoitetta. Vuonna 1911 Dimitrijevi\xc4\x87 oli laatinut ep\xc3\xa4onnistuneen suunnitelman keisari Frans Joosefin salamurhaamiseksi, mutta sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4nen huomionsa k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Frans Ferdinandiin, jonka ajama It\xc3\xa4valta-Unkarin muuttaminen liittovaltion suuntaan olisi toteutuessaan v\xc3\xa4hent\xc3\xa4nyt Suur-Serbia-ajatuksen kannatusta Bosnian serbien keskuudessa._NEWLINE_Dimitrijevi\xc4\x87in uskotaan olleen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 roolissa arkkiherttuan murhan suunnittelussa vuonna 1914. Serbian p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Nikola Pa\xc5\xa1i\xc4\x87 sai vihi\xc3\xa4 suunnitelmasta ja yritti est\xc3\xa4\xc3\xa4 sen toteutumisen varoittamalla It\xc3\xa4valta-Unkarin hallitusta, mutta h\xc3\xa4nen varoitusviesti\xc3\xa4\xc3\xa4n ei ymm\xc3\xa4rretty. Pa\xc5\xa1i\xc4\x87in antamasta pid\xc3\xa4tysm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 huolimatta kolmekin salaliittolaista p\xc3\xa4\xc3\xa4si livahtamaan Serbiasta rajan yli Bosniaan Frans Ferdinandin vierailun alla. Murhan toteutti lopulta bosnialainen serbiopiskelija Gavrilo Princip, joka oli Mustan k\xc3\xa4den j\xc3\xa4sen. It\xc3\xa4vallan viranomaiset saivat pian selville, ett\xc3\xa4 attentaatilla oli salaseuran kautta yhteyksi\xc3\xa4 Serbian sotilasjohtoon ja my\xc3\xb6s Dimitrijevi\xc4\x87in nimi tuli heid\xc3\xa4n tietoonsa. Seurauksena oli It\xc3\xa4valta-Unkarin ja Serbian v\xc3\xa4linen selkkaus, joka johti edelleen maailmansodan syttymiseen, sill\xc3\xa4 Pa\xc5\xa1i\xc4\x87in hallitus kielt\xc3\xa4ytyi luovuttamasta mahdollisia ep\xc3\xa4iltyj\xc3\xa4 It\xc3\xa4valtaan vedoten Serbian suvereeniuteen.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nDimitrijevi\xc4\x87 oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Serbian johdon suojeluksessa, koska vuoden 1903 vallankaappauksella valtaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt Kara\xc4\x91or\xc4\x91evi\xc4\x87in hallitsijasuku oli h\xc3\xa4nelle kiitollisuudenvelassa. Viel\xc3\xa4 Serbian k\xc3\xa4rsitty\xc3\xa4 sodassa tappion ja maan hallituksen evakuoitua Belgradin Dimitrijevi\xc4\x87 sai 1916 ylennyksen everstiksi, mutta pian sen j\xc3\xa4lkeen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Pa\xc5\xa1i\xc4\x87 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si Musta k\xc3\xa4si -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n lakkautettavaksi. Lokakuussa 1916 Dimitrijevi\xc4\x87 menetti asemansa tiedustelujohtajana ja h\xc3\xa4net siirettiin Thessalonikan rintaman esikuntaan. 28. joulukuuta Dimitrijevi\xc4\x87 pid\xc3\xa4tettiin._NEWLINE_Ei tiedet\xc3\xa4 varmasti, miksi Pa\xc5\xa1i\xc4\x87 ja sijaishallitsijana toiminut prinssi Aleksanteri k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t Mustaa k\xc3\xa4tt\xc3\xa4 vastaan, mutta joka tapauksessa j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 ja sen johtajat p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin eliminoida. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n teorian mukaan syyn\xc3\xa4 oli toteutumaton ajatus erillisrauhan neuvottelemisesta It\xc3\xa4valta-Unkarin kanssa. Dimitrijevi\xc4\x87i\xc3\xa4 ja viitt\xc3\xa4 muuta upseeria syytettiin salaliitosta ja kaappaushankkeesta. Oikeudenk\xc3\xa4ynti pidettiin Thessalonikissa Kreikassa, jossa Serbian hallitus tuolloin toimi maanpaossa. Dimitrijevi\xc4\x87ia ja muita syytettiin prinssi Aleksanterin salamurhan suunnittelusta, mutta ei kuningas Aleksanteri I:n murhasta vuonna 1903 tai Frans Ferdinandin murhasta vuonna 1914. Kolmen kuukauden oikeudenk\xc3\xa4ynnin j\xc3\xa4lkeen Dimitrijevi\xc4\x87 todettiin syylliseksi ja tuomittiin kuolemaan 18. kes\xc3\xa4kuuta 1917. H\xc3\xa4net teloitettiin ampumalla kahdeksan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin Serbian liittolaismaiden Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Yhdistyneen kuningaskunnan vastalauseista huolimatta. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kohti jouduttiin ampumaan 20 laukausta, ennen kuin h\xc3\xa4net todettiin kuolleeksi._NEWLINE_Vuonna 1953 Belgradissa pidetyss\xc3\xa4 n\xc3\xa4yt\xc3\xb6soikeudenk\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 Dimitrijevi\xc4\x87in juttu k\xc3\xa4siteltiin uudelleen ja h\xc3\xa4net julistettiin syytt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi.'