b'\n_START_ARTICLE_\nKarkun kirkko\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4llissodan linnakkeena 1918\n_START_PARAGRAPH_\nKarkun taistelun aikana huhtikuussa 1918 punaiset k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t kirkkoa linnoituksenaan ja turmelivat sen kalustoa ennen pakoaan. Valkoisten panssarijunan mukana kulkenut Kaarlo Lehtonen kirjoitti my\xc3\xb6hemmin internetiss\xc3\xa4 julkaistuun p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirjaansa: "Punikit olivat h\xc3\xa4v\xc3\xa4isseet (kauniin) temppelin, vallan s\xc3\xa4rkeneet urut pirstaleiksi samoin kynttil\xc3\xa4kruunut ja penkit kiskoneet irti ja pilanneet vuolemalla kaikki ikkunat pirstattu pieniksi". Taistelussa kaatuneet ja niiden j\xc3\xa4lkeen teloitetut punakaartilaiset haudattiin vuonna 1945 Karkun kirkkomaahan heid\xc3\xa4n linnoituksenaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kirkon viereen, samaan riviin talvi- ja jatkosodan sankarivainajien kanssa. Paikalle pystytettiin muutamaa vuotta my\xc3\xb6hemmin silloisen kirkkoherran K. E. Rinteen aloitteesta suurikokoinen Sovinnon risti. Hautausmaalla on my\xc3\xb6s professori Otto-Iivari Meurmanin suunnittelema, vuonna 1951 valmistunut ruumishuone._NEWLINE_Kirkko on peruskorjattu 1980. Kirkon urut on peruskorjattu vuonna 2002.'