b'\n_START_ARTICLE_\nSvein Godwininpoika\n_START_SECTION_\nPerhetausta\n_START_PARAGRAPH_\nSveinin perhepiiriin kuului johtavia miehi\xc3\xa4 kolmesta eri valtiosta. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat Wessexin jaarli Godwin, aikakautensa vaikutusvaltaisin englantilainen, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vaimo Gytha. Veljist\xc3\xa4 Harald Godwininpoika nousi my\xc3\xb6hemmin kuninkaaksi ja Tostigista tuli Northumbrian jaarli. Sveinin lanko oli Englannin kuningas Edvard Tunnustaja ja serkku Tanskan kuningas Sven Estridinpoika. Tostig-veljen puoliso Judith oli Flanderin kreivin Baudouin V:n sisarpuoli, ja Judithin \xc3\xa4iti oli niin Englannin kuninkaan Edvardin kuin Normandian herttuan Vilhelminkin serkku.\n_START_SECTION_\nJaarlinarvo\n_START_PARAGRAPH_\nSvein Godwininpoika korotettiin Herefordshiren jaarliksi vuonna 1043 tai 1044 is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Godwinin kuningas Edvard Tunnustajalle tekemien palvelusten ansiosta. Godwinin vanhimpana poikana Sveini\xc3\xa4 koulittiin sotataidoissa ja johtamiskyvyiss\xc3\xa4: h\xc3\xa4n oli sotaherran poika ja sellaiseksi my\xc3\xb6s koulutettu. Ensimm\xc3\xa4iset kolme vuotta Svein palveli kunniakkaasti Herefordshiren jaarlina ja huolehti varsinkin sotilaallisista asioista. Keskiajalla rauhan turvaamisessa Englannissa oli kenties vaikein teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 juuri t\xc3\xa4m\xc3\xa4n alueen jaarleilla, sill\xc3\xa4 walesilaiset kohdistivat jaarlikuntaan Walesin rajalla toistuvia hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4. Jo kuningas Offa (758\xe2\x80\x93796) oli yritt\xc3\xa4nyt rauhoittaa tilannetta kaivattamalla 192 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4n puolustuslinjan Walesin ja Mercian v\xc3\xa4lille. My\xc3\xb6hemmin Vilhelm Valloittajan aikana suurin osa linnoista ja suojavarustuksista rakennettiin t\xc3\xa4lle alueelle. Kaikista varotoimista huolimatta rauhan saattoi turvata vain vahva rajamaan (mark) lordi. Edvardilla ei ollut teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n parempaa vaihtoehtoa kuin Svein._NEWLINE_Svein oli vaikuttavan tehokas. Markin sotaherrana h\xc3\xa4n puolusti alueitaan hyvin voimakkaasti walesilaisia vastaan. Heti noustuaan valtaan h\xc3\xa4n etsi rauhaa vuonna 1039 valtaan tulleen Pohjois-Walesin kuninkaan Gruffyd ap Llywelynin kanssa. Rauha hy\xc3\xb6dytti kumpaakin osapuolta, sill\xc3\xa4 Gruffyd saattoi k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 walesilaisen kilpailijansa Deheubarthin kuninkaan Gruffydd ap Rhydderchin kimppuun ja walesilaisten taistellessa Svein j\xc3\xa4i rauhaan. Vuonna 1046 Svein meni jopa niin pitk\xc3\xa4lle, ett\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si liittolaisensa kanssa Etel\xc3\xa4-Walesiin.\n_START_SECTION_\nAbbedissan viettely ja maanpako\n_START_PARAGRAPH_\nPalatessaan Walesin-sotaretkelt\xc3\xa4 Svein rakastui aikalaisl\xc3\xa4hteiden mukaan Leominsterin abbedissaan Eadgifuun. H\xc3\xa4n ry\xc3\xb6sti Eadgifun mukaansa ja piti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 vuoden vankinaan. H\xc3\xa4n vapautti Eadgifun vasta Canterburyn arkkipiispa Eadsigen ja Wellsin piispa Lyfingin puututtua asiaan. Rangaistuksena rikoksesta Svein karkotettiin Englannista._NEWLINE_Maanpakonsa aikana Svein matkusti ensin Flanderiin ja sitten Tanskaan, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n anglosaksien kronikan mukaan syyllistyi muihin rikoksiin. Tanskan kuningas Sven Estridinpoika oli toistuvasti ja tuloksetta pyyt\xc3\xa4nyt apua englantilaisilta, ja matkan tarkoitus saattoi my\xc3\xb6s olla Godwinin tuenosoitus Tanskan kuninkaalle, joka taisteli Norjan Maunua vastaan.\n_START_SECTION_\nPaluu Englantiin ja murha\n_START_PARAGRAPH_\nSvein palasi Englantiin 1049 ja pyysi anteeksiantoa kuninkaan edess\xc3\xa4, mutta h\xc3\xa4nen paluunsa ei sopinut h\xc3\xa4nen veljelleen Haraldille tai serkulleen Beornille. Molemmat olivat hy\xc3\xb6tyneet Sveinin karkotuksesta ja olivat haluttomia luopumaan saamistaan eduista. Beorn n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 olleen Sveinin paluun p\xc3\xa4\xc3\xa4vastustaja, mutta Svein onnistui silti saamaan Beornin tuen paluulleen. Sitten tapahtui jotakin yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 ja selitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4. Beorn tapasi Sveinin Pevenseyss\xc3\xa4, hyv\xc3\xa4ksyi joukkojensa liitt\xc3\xa4misen Sveinin miehiin ja matkasi Sveinin kanssa kuninkaan luo Sandwichiin pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n armahdusta Sveinille. Serkukset nousivat maihin Godwinin perheen t\xc3\xa4rkeimpiin kuuluvan maatilan Boshamin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4, mutta pys\xc3\xa4hdyksen syyt\xc3\xa4 ei tiedet\xc3\xa4. Beorn murhattiin sen paikan tienoilla. Kun Beornin miehet huomasivat tapahtuneen, kuusi kahdeksasta laivasta j\xc3\xa4tti Sveinin, jonka oli j\xc3\xa4lleen pakko paeta Flanderiin, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4net julistettiin sotilastuomioistuimessa nithingiksi, mieheksi vailla kunniaa (lainsuojaton), ja tuomion vahvisti my\xc3\xb6hemmin witenagemotissa kuningas Edvard Tunnustaja._NEWLINE_Salaisuudeksi j\xc3\xa4\xc3\xa4, miksi Svein surmasi serkkunsa Beornin. Murhassa ei juuri n\xc3\xa4yt\xc3\xa4 olevan logiikkaa. Itse asiassa Beornin kuolema v\xc3\xa4ist\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 heikensi Godwinin suvun valtaa, sill\xc3\xa4 Beornin ja Sveinin kanssa Godwinilla ja h\xc3\xa4nen sukupiirill\xc3\xa4\xc3\xa4n oli hallussaan nelj\xc3\xa4 Englannin kuudesta suuresta jaarlikunnasta. Kaikki l\xc3\xa4hteet ovat kuitenkin yksimielisi\xc3\xa4 Sveinin syyllisyydest\xc3\xa4 rikokseen, samoin nykyiset tutkijat. Varsin ep\xc3\xa4tavallista oli, ett\xc3\xa4 Svein palasi Englantiin seuraavana vuonna ja sai jaarlin arvonsa Edvardilta takaisin. Kuninkaan mielenmuutosta on selitetty Godwinin suurella vaikutusvallalla. Selitys voi olla my\xc3\xb6s Worcesterin piispan Ealdredin vaikutusvalta, sill\xc3\xa4 piispa oli paluumatkallaan Roomasta tavannut Sveinin ja vakuuttunut t\xc3\xa4m\xc3\xa4n katumuksesta.\n_START_SECTION_\nMaanpako, katumus ja kuolema\n_START_PARAGRAPH_\nSvein ei kuitenkaan saanut olla rauhassa, ja h\xc3\xa4nen aikansa Englannissa ei kest\xc3\xa4nyt kauan. Kun Godwinin perhe ajettiin maanpakoon 1051, Sveinin rangaistus oli kovempi kuin muiden; h\xc3\xa4net julistettiin kapinan yhteydess\xc3\xa4 heti lainsuojattomaksi, kun Godwin ja muut veljet kutsuttiin neuvoston eteen kuultaviksi ja heille annettiin n\xc3\xa4in mahdollisuus puolustautua. J\xc3\xa4lleen kerran Svein pakeni Flanderiin, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen on t\xc3\xa4ytynyt tuntea katumusta rikoksistaan. Ehk\xc3\xa4 h\xc3\xa4n arvioi kuluvan jonkin aikaa, ennen kuin h\xc3\xa4n ja h\xc3\xa4nen perheens\xc3\xa4 saisivat luvan palata, ja l\xc3\xa4hti siksi jalkaisin pyhiinvaellusmatkalle Roomaan ja Jerusalemiin, mist\xc3\xa4 palatessaan h\xc3\xa4n sai surmansa.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4lkel\xc3\xa4iset\n_START_PARAGRAPH_\nSveinin poika Haakon (s. n. 1040) joutui kuningas Edvardin panttivangiksi, ja h\xc3\xa4net siirrettiin ep\xc3\xa4selviss\xc3\xa4 olosuhteissa Normandiaan Vilhelm Valloittajan huostaan. Haakon vapautettiin Harald Godwininpojan Normandian vierailun yhteydess\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 ei ole s\xc3\xa4ilynyt tietoja. Toinen poika, Tostig Reinald, osallistui 1068 ep\xc3\xa4onnistuneeseen kapinaan normannivalloittajia vastaan.\n_START_SECTION_\nArvioita\n_START_PARAGRAPH_\nJotkut historioitsijat ovat yritt\xc3\xa4neet v\xc3\xa4h\xc3\xa4tell\xc3\xa4 Sveinin rikoksia tai l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 niille rationaalisia syit\xc3\xa4, mutta useimmat ovat tulleet siihen johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen, ett\xc3\xa4 Svein oli psykopaatti, joka ei pystynyt hallitsemaan v\xc3\xa4kivaltaista k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vita \xc3\x86dwardi Regis kuvaa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 hirvi\xc3\xb6ksi, jolle is\xc3\xa4n suuri valta antoi mahdollisuuden pahoihin tekoihin, ja ehk\xc3\xa4 vasta armeijan julistettua h\xc3\xa4net nithingiksi h\xc3\xa4n tajusi ylitt\xc3\xa4neens\xc3\xa4 normaalin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksen rajat.'