b'\n_START_ARTICLE_\nKuusij\xc3\xa4rvi (Keuruu)\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 322 hehtaaria eli 3,2 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Se on 4,4 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 2,4 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvi sijaitsee Puoliv\xc3\xa4linkankaiden l\xc3\xa4nsipuolella olevassa painaumassa, jota ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t laajat ja kivikkoiset kangasmets\xc3\xa4t. J\xc3\xa4rvi on L-kirjaimen muotoinen. Pohjoisosa on vain 700 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on kartan mukaan 15 saarta, joista vain kaksi suurinta Kanasaari ja Ristelinsaaret on nimetty karttoihin. Koska ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4 maasto on kivist\xc3\xa4, l\xc3\xb6ytyy kivi\xc3\xa4 my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4. Suurin vedess\xc3\xa4 oleva kivikko sijaitsee Ristelinsaarten yhteydess\xc3\xa4. Se on 350 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 200 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4._NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 17,7 kilometri\xc3\xa4 ja sen rannat ovat mets\xc3\xa4aluetta. Rantojen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 on nelj\xc3\xa4 maatilaa, joiden peltomaat ulottuvat rantaan asti. Asutus on harvaa haja-asutusaluetta. Rannoille on rakennettu 30 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystielt\xc3\xa4 16501 ja 6215.\n_START_SECTION_\nVedenkorkeus ja menovirtaamat\n_START_PARAGRAPH_\nVedenkorkeuksia on mitattu Kuusij\xc3\xa4rveen vuonna 2003 sijoitetun korkeusmittarin avulla, mutta aikaisemmat mittaukset tehtiin Hankaj\xc3\xa4rven korkeusmittarin avulla. Vuosien 1999\xe2\x80\x932008 mittauksissa vedenkorkeudet ovat vaihdelleet 127,16\xe2\x80\x93128,13 metri\xc3\xa4 mpy. (N60). J\xc3\xa4rvien keskivedenkorkeus on ollut 127,57 metri\xc3\xa4. Molempien j\xc3\xa4rvien virtaamat ovat l\xc3\xa4hes samat. Keskivirtaama on ollut (MQ) 5,2 kuutiometri\xc3\xa4 sekunnissa (m\xc2\xb3/s). Yl\xc3\xa4keskivirtaama (MHQ) oli 21 m\xc2\xb3/s ja alikeskivirtaama (MNQ) oli 1,1 m\xc2\xb3/s. Alin mitattu virtaama (NQ) oli vain 0,25 m\xc2\xb3/s. Ylin arvioitu virtaama, jollainen sattuu keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin joka 20. vuosi, olisi ollut noin 35 m\xc2\xb3/s. Hankaj\xc3\xa4rven luusuaassa Reinikankosken nistaan rakennetaan pohjapato, jonka tarkoituksena on nostaa Hankaj\xc3\xa4rven ja Kuusij\xc3\xa4rven vedenpinnat.\n_START_SECTION_\nVedenlaatu\n_START_PARAGRAPH_\nVedenv\xc3\xa4ri on ruskea, johtuen p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa humuksesta. Valuma-alueelle kuuluu laajat mets\xc3\xa4alueet, jonka joukossa on paljon ojitettuja soita. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi vesi on my\xc3\xb6s hapanta. Veden kokonaisfosforipitoisuudet ovat liev\xc3\xa4sti koholla ja j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4nkin liev\xc3\xa4sti rehev\xc3\xb6ityneen\xc3\xa4. Veden happipitoisuus laskee j\xc3\xa4rven syv\xc3\xa4nteiss\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilakerrostumisen aikoina. J\xc3\xa4rven k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoisuusluokka on kuitenkin hyv\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on uitettu puutavaraa sata vuotta, mutta sen uittos\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6 on kumottu vuonna 1998.\n_START_SECTION_\nKasvillisuus ja el\xc3\xa4imist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on runsaasti vesikasvillisuutta, mutta j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ei ole tehty vesikasvillisuusselvityst\xc3\xa4. Niiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvaa aina, kun j\xc3\xa4rven vedenpinta laskee alas. Samoin k\xc3\xa4y levien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lle. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 pesii runsaasti lintuja. Harvinaisempia ovat kuikka, kalatiira ja selk\xc3\xa4lokki. Kalastoselvityksess\xc3\xa4 esiintyv\xc3\xa4t hauki, ahven, kuha, kiiski, made, s\xc3\xa4rki, lahna, s\xc3\xa4yne, siika, taimen, kirjolohi, salakka, kivisimppu, harjus ja mahdollisesti j\xc3\xa4rvinahkiainen. Ne lajit, jotka viihtyv\xc3\xa4t koskissa, l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 vain satunnaisesti. Koskissa el\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s rapuja. Mainittavia ovat my\xc3\xb6s saukko ja majava._NEWLINE_Kasvillisuutta on runsauden vuoksi niitetty pois j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4. Kalstus on virkistys- ja kotitarvekalastusta.\n_START_SECTION_\nNatura-alue\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on alueta, jotka kuuluvat Natura 2000-ohjelman rantojensuojeluohjelmaan (FI0900032, Project Aqua). Alueita on varattu Kankijoen alajuoksulta ja joen laskukohtaan, Talviniemen rannoilta ja luusuan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsirantaa my\xc3\xb6ten kilometrin verran pohjoiseen.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi sijaitsee Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (vesist\xc3\xb6aluetunnus 35) \xc3\x84ht\xc3\xa4rin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Pihlajaveden reitin valuma-alueella (35.48), jonka Kitusj\xc3\xa4rven alueeseen (35.482) j\xc3\xa4rvi kuuluu. J\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus on 127,6 metri\xc3\xa4 mpy. J\xc3\xa4rvi kuuluu osana j\xc3\xa4rvien ketjuun, jonka kautta Pihlajaveden reitti virtaa j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4pi._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi saa p\xc3\xa4\xc3\xa4osan vedest\xc3\xa4\xc3\xa4n Pihlajavedest\xc3\xa4, joka laskee Kuusij\xc3\xa4rveen Pihlaislammelta alkavien Pihlaiskoskien kautta j\xc3\xa4rven kaakkoisp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. J\xc3\xa4rveen on johdettu runsaasti mets\xc3\xa4- ja suo-ojia. Pohjoisesta j\xc3\xa4rven pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n laskee Kankijoki, jonka Vihtamonpuron valuma-alue (35.487) on muita alueita suurempi. J\xc3\xa4rven luusuaan laskeva Hietasenpuron valuma-alueen (35.486) pinta-ala lienee seuraavaksi suurin. Sen laskuoja on Hietasenpuro. Kuusij\xc3\xa4rven omalla l\xc3\xa4hialueella sijaitsee ainoana j\xc3\xa4rven\xc3\xa4 vain Karimonlampi, jonka laskuoja Karimonpuro laskee Kuusij\xc3\xa4rven kaakkoisp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n._NEWLINE_J\xc3\xa4rven laskujoki on Hankasalmi, joka on 300 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja noin 20 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Salmi sijaitsee j\xc3\xa4rven lounaisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja se laskee Hankaj\xc3\xa4rveen eli Lapinj\xc3\xa4rveen. Kuusij\xc3\xa4rven ja Hankaj\xc3\xa4rven vedenpinnat ovat samalla korkeudella.'