b'\n_START_ARTICLE_\nVilhelm Occamilainen\n_START_PARAGRAPH_\nVilhelm Occamilainen (my\xc3\xb6s Ockhamilainen, Okkamilainen tai Occam; engl. William of Ockham tai William of Occam; lat. Guillelmus de Ockham) (n. 1285 \xe2\x80\x94 1349) oli englantilainen fransiskaanimunkki ja filosofi. H\xc3\xa4n oli kotoisin Ockhamista, Surreyst\xc3\xa4, East Horsleyst\xc3\xa4. Fransiskaanina h\xc3\xa4n omisti el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 k\xc3\xb6yhyydelle ja minimalismille._NEWLINE_Vilhelmi\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yhten\xc3\xa4 kaikkien aikojen suurimmista loogikoista. H\xc3\xa4nen tunnetuin argumenttinsa on ns. occamin partaveitsi, jonka mukaan ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4 selitt\xc3\xa4vien tekij\xc3\xb6iden, syiden tai muuttujien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n tulee olla mahdollisimman v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen._NEWLINE_Vilhelm oli my\xc3\xb6s nominalismin uranuurtaja. H\xc3\xa4n opetti, ett\xc3\xa4 ainoastaan partikulaarit eli yksil\xc3\xb6oliot ovat olemassa, eiv\xc3\xa4t mitk\xc3\xa4\xc3\xa4n universaalit muodot tai ideat, ja ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4llaiset universaalit ovat ainoastaan ihmisten mielen synnytt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 abstraktioita, eik\xc3\xa4 niill\xc3\xa4 ole mielen ulkopuolista olemassaoloa. Joskus Vilhelmi\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n enemm\xc3\xa4n konseptualismin kuin nominalismin puolestapuhujana, koska siin\xc3\xa4 miss\xc3\xa4 nominalistit katsoivat, ett\xc3\xa4 universaalit olivat vain nimi\xc3\xa4 eli sanoja ennemmin kuin todellisia olemassa olevia asioita, konseptualistit katsoivat, ett\xc3\xa4 ne olivat vain konsepteja, eli nimet olivat olemassa olevien konseptien nimi\xc3\xa4, vaikkakin pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n mieless\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVilhelm liittyi fransiskaaniseen s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6kuntaan hyvin nuorena, ja sai koulutuksen aluksi Lontoossa ja sittemmin Oxfordissa. H\xc3\xa4n ei p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt opintojaan Oxfordissa, mutta n\xc3\xa4in\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti seuranneina vuosina, kun h\xc3\xa4n toimi Lontoossa opettajana, h\xc3\xa4n kirjoitti ne filosofiset ja teologiset teoksensa, joihin h\xc3\xa4nen maineensa enimm\xc3\xa4kseen perustuu._NEWLINE_H\xc3\xa4nen ajatuksensa joutuivat hyvin pian kiistanalaisiksi. Paavi Johannes XXII m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si h\xc3\xa4net vuonna 1324 Avignoniin syytettyn\xc3\xa4 harhaoppisuudesta. H\xc3\xa4n vietti siell\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 vuotta kotiarestissa, kun h\xc3\xa4nen opetuksiaan ja kirjoituksiaan tutkittiin. T\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana h\xc3\xa4n tutki Michael Cesenalaisen, fransiskaaniveljist\xc3\xb6n johtajan, pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4 fransiskaanien ja paaviuden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ollutta riitaa apostolisesta k\xc3\xb6yhyydest\xc3\xa4. K\xc3\xb6yhyydest\xc3\xa4 oli tullut keskeinen fransiskaanien opille, mutta sek\xc3\xa4 paavi ett\xc3\xa4 dominikaanit pitiv\xc3\xa4t sit\xc3\xa4 ep\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 tai jopa harhaoppisena. H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tteli, ett\xc3\xa4 paavi Johannes XXII oli harhaoppinen. H\xc3\xa4n esitti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n n\xc3\xa4kemyksen my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s kirjoituksissaan._NEWLINE_Ennen kuin Vilhelmin harha- tai oikeaoppisuuteen saatiin selvyytt\xc3\xa4, h\xc3\xa4n pakeni Avignonista 26. toukokuuta 1328 Michael Cesenalaisen ja muutaman muun munkkiveljen kanssa. He etsiv\xc3\xa4t suojelusta keisari Ludvig IV Baijerilaisen hovista. Uskotaan, ett\xc3\xa4 Vilhelm julistettiin kirkonkiroukseen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n julistettua paavin harhaoppiseksi, vaikkakin historialliset l\xc3\xa4hteet vaihtelevat asiat suhteen. H\xc3\xa4n vietti suuren osan loppuel\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjoittamalla poliittisista asioista, kuten hengellisten ja maallisten vallanpit\xc3\xa4jien suhteellisesta vallasta ja oikeuksista._NEWLINE_Vilhelm kuoli M\xc3\xbcncheniss\xc3\xa4, Baijerissa, mahdollisesti mustan surman uhrina.\n_START_SECTION_\nAjatukset\n_START_PARAGRAPH_\nVilhelmin mielest\xc3\xa4 raja hengellisen ja maallisen vallan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli jyrkk\xc3\xa4, paavilla ja muilla kirkonmiehill\xc3\xa4 ei ollut mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista oikeutta tai perustetta maalliselle vallalle kuuluviin teht\xc3\xa4viin tai maalliseen hallitsemiseen kuten omaisuuden ottamiseen. H\xc3\xa4nen mukaansa 2 Tim. 2:4 osoitti, ett\xc3\xa4 Jeesus ja opetuslapset eiv\xc3\xa4t suostuneet ottamaan vastaan mit\xc3\xa4\xc3\xa4n maallista valtaa tai hallintaoikeutta. _NEWLINE_N\xc3\xa4in Vilhelm mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n osoitti, ett\xc3\xa4 fransiskaanien valinta kielt\xc3\xa4yty\xc3\xa4 paitsi yksityisest\xc3\xa4 my\xc3\xb6s yhteisest\xc3\xa4 omaisuudesta oli oikea. Esimerkiksi dominikaanit kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t vain yksityisest\xc3\xa4 omaisuudesta._NEWLINE_Fransiskaanit olivat vedonneet kuluttavansa hy\xc3\xb6dykkeit\xc3\xa4 vailla mit\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6oikeuksia (siis pelkk\xc3\xa4 usus facti): heilt\xc3\xa4 siis puuttuisivat omistusoikeus, hallintaoikeus, k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6- ja nautintaoikeus ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6oikeus. Kaikki oikeudet olisivat yh\xc3\xa4 esineen omistajalla eli paavilla tai esineen lahjoittajalla. _NEWLINE_Vastustajien mielest\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 ja omistamista ei voinut erotella esimerkiksi ruoan, juoman ja vaatteiden osalta, koska t\xc3\xa4llaisen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n kaikki hy\xc3\xb6ty koitui k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4lle eik\xc3\xa4 lainkaan omistajalle. Paavi Johannes XXII korosti bullassaan fransiskaanien tekem\xc3\xa4n erottelun olevan vastoin roomalaista oikeutta: jotta voisi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 jotakin (oikeutetusti), pit\xc3\xa4isi omata siihen v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4nkin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6oikeus, yksil\xc3\xb6lle kuuluva omistusoikeus. Vuoden 1324 bullassaan paavi kirjoitti: "On mahdotonta, ett\xc3\xa4 ulkoinen teko voisi olla oikeudenmukainen, jos henkil\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ei ole mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista oikeutta tehd\xc3\xa4 sit\xc3\xa4." _NEWLINE_Vilhelmin mukaan kirkon hengellinen valta juontui Kristukselta mutta maallinen pakkovalta juontui Jumalasta kansan v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4. Maallisen vallan tuli siis palvella kansan etuja, ei kenenk\xc3\xa4\xc3\xa4n yksityisi\xc3\xa4 etuja, sill\xc3\xa4 kansalaiset eiv\xc3\xa4t voineet alistaa itse\xc3\xa4\xc3\xa4n sellaiselle vallalle. Ihmiset voivat halutessaan rakentaa oikeuksille perustuvan j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n omien tarkoitusperiens\xc3\xa4 vuoksi. _NEWLINE_Laillinen valta on v\xc3\xa4\xc3\xa4rintekij\xc3\xb6iden rankaisemista ja oikaisemista. Keisarilla oli oikeus tuomita paavi murhasta ja paavilla oli oikeus tuomita keisari harhaoppiseksi. _NEWLINE_Toisaalta modernin valtioteorian alkeita olivat ennen Vilhelmi\xc3\xa4 esitt\xc3\xa4neet jo muun muassa Johannes Duns Scotus ja Marsilius Padovalainen, esimerkiksi suvereniteettiteoriaa ja sosiaalista sopimusteoriaa, vaikka usein ne laitetaan vasta Thomas Hobbesin (1588-1679) nimiin. _NEWLINE_Vilhelmin sekaantuminen omistusoikeuskiistaan johtui siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kaksi muuta samanaikaisesti Avignonissa harhaoppisyytteess\xc3\xa4 olevaa fransiskaania, mm. kenraaliministeri Mikael Cesenalainen, olivat syytettyin\xc3\xa4 juuri apostolisesta k\xc3\xb6yhyysn\xc3\xa4kemyksest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kolmikon paettua Paavi ekskommunikoi heid\xc3\xa4t ja julisti harhaoppisiksi kes\xc3\xa4kuussa 1328. _NEWLINE_Vilhelm tulkitsi Johannes Duns Scotuksen tavoin, ett\xc3\xa4 syntiinlankeemuksen j\xc3\xa4lkeen Jumala antoi ihmisille kaksi valtaa: yksityisen omistusoikeuden ja vallan asettaa hallitsijoita. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 molemmat vallat kuuluivat my\xc3\xb6s ei-kristityille. Hallitsija sai valtansa kansalta, ihmisille kuului omantunnon suvereniteetti. _NEWLINE_N\xc3\xa4in pitk\xc3\xa4aikaiset kiistat fransiskaanien k\xc3\xb6yhyyden harhaoppisuudesta johtivat Vilhelmin er\xc3\xa4iden muiden fransiskaanien tavoin keskeisiksi talousteorian ja omistusoikeuden teorian muotoilijoiksi.\n_START_SECTION_\nTeokset\n_START_PARAGRAPH_\nVilhelm Occamilaisen teosten standardilaitos on Gedeon G\xc3\xa1l et al., Guillelmi Ockham, Opera philosophica et theologica (1967-1988):'