b'\n_START_ARTICLE_\nSaamelaiset\n_START_SECTION_\nSaamelaiset ja lappalaiset\n_START_PARAGRAPH_\nKantasaamen otaksutaan olleen p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4v\xc3\xa4est\xc3\xb6n kielt\xc3\xa4. Alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 mets\xc3\xa4styskulttuuria harjoitettiin Sis\xc3\xa4-Suomessa ja Keski-Ruotsissa, kun rannikoilla ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli jo siirrytty enemm\xc3\xa4n maanviljelyyn ja karjanhoitoon. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 mets\xc3\xa4styksell\xc3\xa4 el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4 kutsuttiin Suomessa lappalaisiksi. Sana \xe2\x80\x9dlappalainen\xe2\x80\x9d tuli mahdollisesti syrj\xc3\xa4\xc3\xa4 eli syrj\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tarkoittavasta sanasta lappea (kuten ilmaisussa \xe2\x80\x9dmiekan lape\xe2\x80\x9d eli \xe2\x80\x9dmiekansyrj\xc3\xa4\xe2\x80\x9d). T\xc3\xa4m\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6n kielt\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 saamensukuisena. Historiantutkija Jukka Korpelan mukaan keskiajan kirjallisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dlappalaiset\xe2\x80\x9d oli kuitenkin yleisnimitys er\xc3\xa4maaseutujen asukkaille, jotka eiv\xc3\xa4t todellisuudessa olleet kielellisesti, kulttuurisesti tai elinkeinoiltaan yhdenmukaista joukkoa. Lappalainen ei t\xc3\xa4m\xc3\xa4n mukaan siis ollut alun perin saamelaisen synonyymi._NEWLINE_Toisaalta on korostettu, ett\xc3\xa4 saamea puhuvaa v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 on paikannimist\xc3\xb6st\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tellen asunut miltei koko Suomen alueella, jopa Uudellamaalla. Skandinavian niemimaalla saamelaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6n asuinalue on ulottunut Keski-Ruotsin Taalainmaalle ja J\xc3\xa4mtlandiin asti. (Katso my\xc3\xb6s: Limes norrlandicus)_NEWLINE_Nykysaamelaiset eroavat geneettiselt\xc3\xa4 perim\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n selv\xc3\xa4sti naapurikansoistaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n takia monet nykytutkijat olettavat, ett\xc3\xa4 suomalaisiin ja skandinaaveihin sulautuneet etel\xc3\xa4iset saamelaiset ja lappalaiset eiv\xc3\xa4t olisi samataustaisia kuin nykysaamelaiset. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n sanaa lappalainen merkityksess\xc3\xa4 saamelainen saatetaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 halventavana.\n_START_SECTION_\nSiirtyminen poronhoitoon\n_START_PARAGRAPH_\nJoidenkin saamelaisten taloudellinen asema parani heid\xc3\xa4n siirrytty\xc3\xa4\xc3\xa4n poronhoitoon kesytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tunturipeura poroksi. Poronhoidon alkuajankohdasta on erimielisyyksi\xc3\xa4. Poroja oli kesytetty kuljetusavuksi ja maidon- ja nahantuotantoon jo varhain, mutta Suomen saamelaiset eliv\xc3\xa4t pitk\xc3\xa4lti mets\xc3\xa4styksell\xc3\xa4 ja kalastuksella viel\xc3\xa4 Ruotsin vallan aikana. Lihantuotantoon keskittyv\xc3\xa4\xc3\xa4n suurporonhoitoon siirryttiin vasta 1800-luvulla, ja sen \xe2\x80\x9dkulta-aika\xe2\x80\x9d p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Ruotsin, Suomen ja Norjan v\xc3\xa4listen rajasulkujen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 1900-luvun alkupuolella._NEWLINE_Nykytutkimuksen mukaan suurporonhoito sai alkunsa Skandinavian saamelaisten keskuudessa 1400\xe2\x80\x931600-luvuilla. Kuolan niemimaalle vaelsi 1800-luvulla komeja ja nenetsej\xc3\xa4, jotka vaikuttivat huomattavasti kolttien ja Kuolan saamelaisten poronhoitoon._NEWLINE_Poronhoito ei ole miss\xc3\xa4\xc3\xa4n vaiheessa ollut yleissaamelainen elinkeino, ja suurten poronomistajien elot veiv\xc3\xa4t elintilaa peuroilta, joiden pyynnill\xc3\xa4 esimerkiksi inarinsaamelaiset el\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t itsens\xc3\xa4 kalastuksen, ker\xc3\xa4ilyn ja kaupan lis\xc3\xa4ksi, t\xc3\xa4ten huonontaen joidenkin toisten saamelaisten elantoa ja asemaa. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n poronhoitoa harjoittavat Suomessa my\xc3\xb6s muut kuin saamelaiset. Norjassa ja Ruotsissa poronhoito on lailla s\xc3\xa4\xc3\xa4detty saamelaisten yksinoikeudeksi.\n_START_SECTION_\nSulauttamispyrkimykset ja kansallinen her\xc3\xa4\xc3\xa4minen\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen valtiollisen itsen\xc3\xa4istymisen j\xc3\xa4lkeen ajatus saamelaisista rodullisesti alempana kansana sai suosiota._NEWLINE_Saamelaisten sulauttamispolitiikka voimistui toisen maailmansodan aikana ja j\xc3\xa4lkeen. Saamelaisia pidettiin katoavana kansana, jotka saattoivat el\xc3\xa4\xc3\xa4 ihmisarvoista el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 ainoastaan luopuessaan vanhoista tavoistaan ja omaksuessaan kehittyneemm\xc3\xa4n, paikalleen asettuneen el\xc3\xa4m\xc3\xa4nmuodon. Kirkko ja valtio pyrkiv\xc3\xa4t Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa sulauttamaan saamelaiset osaksi valtav\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 esimerkiksi kielt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 saamen kielen puhumisen sis\xc3\xa4oppilaitoksissa. Politiikan seurauksena osa saamelaistaustaisista suvuista on kadottanut \xc3\xa4idinkielens\xc3\xa4. Ruotsi ja Norja ovat pyyt\xc3\xa4neet saamelaisilta virallisesti anteeksi toimenpiteit\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Sulauttamispolitiikan aikaan sijoittuu my\xc3\xb6s saamelaisten kansallinen her\xc3\xa4\xc3\xa4minen. Saamelaisten kansallisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4 on 6. helmikuuta. Sin\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Trondheimissa pidettiin 1917 ensimm\xc3\xa4inen yleissaamelainen kokous, josta saamelaisten yhdentymisen katsotaan alkaneen. Saamelaisten 13. konferenssissa \xc3\x85ressa vuonna 1986 otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Saamen lippu. Lipussa on saamelaisten v\xc3\xa4rit: punainen, vihre\xc3\xa4, keltainen ja sininen. Lipun punainen puoliympyr\xc3\xa4 kuvaa aurinkoa ja sininen kuuta. Lipun hyv\xc3\xa4ksymisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4, 15. elokuuta, on my\xc3\xb6s yksi saamelaisten liputusp\xc3\xa4ivist\xc3\xa4, joita on nykyisin yksitoista.\n_START_SECTION_\nKosmologia\n_START_PARAGRAPH_\nSaamelaisten maailma oli jakautunut kolmeen osaan: aliseen, maanp\xc3\xa4\xc3\xa4lliseen ja maan yl\xc3\xa4puoliseen osuuteen, joista ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kansoittivat vainajat, seitahenget ja muut ei-jumalalliset uskomusolennot. Maan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 eliv\xc3\xa4t ihmiset, ja maan yl\xc3\xa4puolella puolestaan hallitsivat jumalat, joista leimallisimmin saamelaisia olivat \xc3\xa4itijumalatar Mattarakka ja h\xc3\xa4nen kolme tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4n, Sarakka, Juksakka ja Uksakka, jotka suojelivat ja ohjasivat erityisesti lasten kehityst\xc3\xa4 ennen ja j\xc3\xa4lkeen syntym\xc3\xa4n. Sarakkalla, Juksakalla ja Uksakalla oli omat paikkansa kodassa, ja heille uhrattua ruokaa saivat sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 vain naiset.\n_START_SECTION_\nEsikristilliset jumalat\n_START_PARAGRAPH_\nSaamelaisilta tunnetaan n\xc3\xa4iden naisjumalien lis\xc3\xa4ksi ukkosenjumala Tiermes sek\xc3\xa4 paikoin oletettu ylijumala Radien-Adja poikineen, sek\xc3\xa4 jonkinlainen naispuolinen kev\xc3\xa4\xc3\xa4n jumaluus Ruonanieida. Ukkosenjumalaa lukuun ottamatta n\xc3\xa4m\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dtaivaanjumalat\xe2\x80\x9d lienev\xc3\xa4t kristinuskosta omaksuttuja v\xc3\xa4h\xc3\xa4n ennen kuin saamelaiset k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t kristinuskoon._NEWLINE_Nyky-Suomen alueen mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4- ja kalastajalappalaisilla t\xc3\xa4rkein jumala oli Bieggo-almmaj/Bieggolmai, tuulen jumala. H\xc3\xa4n hallitsi luonnonvoimia, jotka lappalaisilla s\xc3\xa4\xc3\xa4teliv\xc3\xa4t koko el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Tuulen jumalan alapuolella oli muun muassa hedelm\xc3\xa4llisyyden jumala, joka huolehti sadon riitt\xc3\xa4vyydest\xc3\xa4 niin marjastuksessa, mets\xc3\xa4styksess\xc3\xa4 kuin kalastuksessakin. Ukkosen jumala oli se, joka muun muassa vihastui, jos ihminen ei kunnioittanut luontoa. Yleens\xc3\xa4kin Pohjois- ja L\xc3\xa4nsi-Lapin jumalat olivat luonnonjumalia, joita k\xc3\xa4ytiin rukoilemassa ja kiitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja joille vietiin uhrilahjoja seidoille.\n_START_SECTION_\nSeidat\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 pyh\xc3\xa4n ilmentymi\xc3\xa4 ovat seidat. Seidat ovat tavallisimmin erikoisia luonnonmuodostumia, mutta tarvittaessa seita saatettiin rakentaakin. Kiviseidat ovat suuria puuttomalta tundralta hyvin erottuvia ja poikkeuksellisen muotoisia. Puuseitoja on mets\xc3\xa4alueilla. Uhreja vied\xc3\xa4\xc3\xa4n seidoille sek\xc3\xa4 siksi, ett\xc3\xa4 jumalat olisivat suotuisia, ett\xc3\xa4 kiitokseksi vaikkapa hyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 marjasadosta tai kalansaaliista. Seidat eiv\xc3\xa4t ole jumalten asuinpaikkoja, vaan pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6j\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSaamelaiset ja kristinusko\n_START_PARAGRAPH_\nSaamelaiset k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t kristinuskoon Euroopan mittakaavassa varsin my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n, vasta 1600- ja 1700-luvuilla. 1500-luvulla Trifon Petsamolainen ja Teodorit Lappalaisten valistaja olivat vaikuttamassa kolttasaamelaisten k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisess\xc3\xa4 ortodoksisuuteen ja Lars Levi Laestadiuksella oli vahva vaikutus pohjois- ja inarinsaamenkielisten luterilaistumiseen. Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kirkolliskokous hyv\xc3\xa4ksyi 9.11.2018 uuden pohjoissaamen raamatunk\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen, joka syntyi Suomen, Norjan ja Ruotsin Pipliaseurojen yhteisty\xc3\xb6n\xc3\xa4. Pohjoisaamenkielinen Raamattu on julkaistu Raamattu.fi-verkkopalvelussa.\n_START_SECTION_\nLestadiolaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nMonien saamelaisten uskonel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n on vaikuttanut lestadiolaisuus, joka syntyi Tornionlaaksossa nimenomaan paikallisen saamelaisv\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6n vastalauseeksi evankelis-luterilaisen valtakirkon papeille. Lestadiolaisuuden perustaja Lars Levi Laestadius oli itse \xc3\xa4itins\xc3\xa4 puolelta saamelainen, ja on my\xc3\xb6s tallentanut saamelaisten uskomuksia ja mytologiaa (Lappalaisten mytologian katkelmia).\n_START_SECTION_\nSaamelaisen uskonnon merkitys ulkopuolisille\n_START_PARAGRAPH_\nSaamelaisten symboliikka, myytit ja kertomukset voivat toimia v\xc3\xa4linein\xc3\xa4 yritett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 hahmottaa Pohjois-Euroopan kivikauden ja varhaisen metallikauden ihmisten todellisuusk\xc3\xa4sityst\xc3\xa4. Toisaalta Lapissa k\xc3\xa4yville matkailijoille on kaupattu sellaista tavaraa ja mielikuvia, jotka eiv\xc3\xa4t ole alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 saamelaisuutta, ja jotka voivat siksi h\xc3\xa4m\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 ihmisten k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4 saamelaisuudesta. Er\xc3\xa4s alkujaan ep\xc3\xa4aito, kaupallisiin tarkoituksiin keksitty rituaali on lapinmatkaajille suoritettava \xe2\x80\x9dlapinkaste\xe2\x80\x9d.'