b'\n_START_ARTICLE_\nHelge Lassila\n_START_PARAGRAPH_\nHelge Emil Lassila (31. hein\xc3\xa4kuuta 1898 Vimpeli \xe2\x80\x93 6. kes\xc3\xa4kuuta 1958) oli suomalainen j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikapteeni, heimosoturi ja liikemies.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4nen vanhempansa olivat maanviljelij\xc3\xa4 Elias Lassila ja Loviisa Ojaj\xc3\xa4rvi. H\xc3\xa4net vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Ragnhild Rosalie Jordasin kanssa.\n_START_SECTION_\nOpinnot\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi kansakoulun ja suoritti yksityisesti keskikoulukurssin Iin yhteiskoulussa vuonna 1930. Sotilaskoulutukseen h\xc3\xa4n osallistui Reserviupseerikoulussa vuonna 1926 ja alue- ja paikallisp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6kurssilla vuonna 1922. Liikuntakasvatuskurssin h\xc3\xa4n suoritti vuonna 1923 ja komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6kurssin vuosina 1930 ja 1935 ja luutnanttikurssin vuonna 1937 Suojeluskuntain p\xc3\xa4\xc3\xa4llyst\xc3\xb6koulussa. Suojeluskuntain tykist\xc3\xb6kurssi Perkj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 h\xc3\xa4n suoritti vuonna 1931.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riaika\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4m\xc3\xa4 Vimpelil\xc3\xa4inen maanviljelij\xc3\xa4 liittyi Saksassa sotilaskoulutusta antavaan J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoona 27:\xc3\xa4\xc3\xa4n 16. helmikuuta 1916 ja sijoitettiin pataljoonan 1. komppaniaan. H\xc3\xa4n otti osaa taisteluihin ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 maailmansodassa Saksan it\xc3\xa4rintamalla Misse-joen asemasodassa ja Riianlahden rannikkoasemissa sek\xc3\xa4 Aa-joen talvitaisteluissa. Rintamakomennuksensa j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n suoritti pataljoonan j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4n rautatienrakennuskurssin vuonna 1917.\n_START_SECTION_\nSuomen sis\xc3\xa4llissota\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4n astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 aliupseeriksi ylennettyn\xc3\xa4 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rien p\xc3\xa4\xc3\xa4joukon mukana. H\xc3\xa4net sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueen varajohtajaksi 4. J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rirykmentin 8. j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoonan konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikomppaniaan, mist\xc3\xa4 h\xc3\xa4net siirrettiin 26. maaliskuuta 1918 alkaen 11. j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoonan konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikomppaniaan. H\xc3\xa4n otti osaa sis\xc3\xa4llissodan taisteluihin Viipurissa ja Kilpisaaren valtaukseen.\n_START_SECTION_\nHeimosoturi\n_START_PARAGRAPH_\nSis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n palveli 4. J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rirykmentist\xc3\xa4 muodostetussa J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoona n:o 4:ss\xc3\xa4, jolla on my\xc3\xb6hemmin ollut nimet J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoona n:o 2, Pohjolan j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoona ja Kajaanin sissipataljoona h\xc3\xa4n kuului pataljoonan konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikomppaniaan ja 12. syyskuuta 1918 alkaen 3. komppaniaan. Rauhalliseen eloon tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n erosi armeijasta 22. maaliskuuta 1919 ja liittyi Viron vapaussotaan Panssarijunadivisioonan suomalaisen pataljoonan adjutantiksi ja Panssarijuna 3:n konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi. Viron vapaussodassa h\xc3\xa4n otti osaa Mustjoen, Menzenin (M\xc3\xb6niste) ja Rosenhofin (Vana Roosa) taisteluihin. H\xc3\xa4n haavoittui Mustjoella 28. huhtikuuta 1919. Viron vapaussodan loputtua ja Viron armeijasta vapauduttuaan h\xc3\xa4nen mielens\xc3\xa4 teki edelleen taistelutantereille ja h\xc3\xa4n liittyi 30. kes\xc3\xa4kuuta 1919 Karjalan (Aunuksen) retkikuntaan ja toimi t\xc3\xa4ydennyspataljoonan koulutusupseerina Sortavalassa 23. hein\xc3\xa4kuuta 1919 - 23. elokuuta 1919 v\xc3\xa4lisen ajan. Mutta toiminnan miehen\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t koulutustoimet kiinnostaneet vaan h\xc3\xa4n liittyi Pohjois-Inkerin vapaajoukkoihin 28. elokuuta 1919 ja h\xc3\xa4net sijoitettiin ensin rykmentin adjutantiksi ja 28. syyskuuta 1919 alkaen rykmentin konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4riupseeriksi ja 18. maaliskuuta 1920 alkaen 1. konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikomppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi. Vapaajoukoissa h\xc3\xa4n otti osaa Kirjasalon, Lehtokyl\xc3\xa4n, Sahannotkon, Lukkarinm\xc3\xa4en, Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4n, Grusinan ja Raasulin aseman taisteluihin. Vapaajoukoista h\xc3\xa4n erosi 14. kes\xc3\xa4kuuta 1920.\n_START_SECTION_\nSotien j\xc3\xa4lkeinen suojeluskunta- ja armeija palvelus\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4n astui suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n palvelukseen 1. tammikuuta 1921 ja sijoitettiin Karjalohjan ja 15. syyskuuta 1921 alkaen Vihdin suojeluskunnan paikallisp\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi. Suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6st\xc3\xa4 h\xc3\xa4n erosi 1. huhtikuuta 1925 ja astui armeijan palvelukseen 1. tammikuuta 1926 ja h\xc3\xa4net sijoitettiin esikuntav\xc3\xa4\xc3\xa4peliksi 3. Divisioonan esikuntaan, josta h\xc3\xa4net siirrettiin 15. tammikuuta 1927 koulutusaliupseeriksi Polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4pataljoona 3:een. Armeijasta h\xc3\xa4n erosi toistamiseen 25. elokuuta 1927 ja astui uudelleen suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n palvelukseen 16. lokakuuta 1927 ja h\xc3\xa4net sijoitettiin Raahen suojeluskuntapiirin 5:n alueen p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi, josta h\xc3\xa4net siirrettiin 8:n alueen p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi 1. huhtikuuta 1930 ja edelleen 4:n alueen p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi 1. maaliskuuta 1933. Etel\xc3\xa4-H\xc3\xa4meen suojeluskuntapiirin 11. alueen p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi h\xc3\xa4net nimitettiin 1. toukokuuta 1937.\n_START_SECTION_\nTalvi- ja Jatkosota\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisotaan h\xc3\xa4n osallistui komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 Jalkav\xc3\xa4kirykmentti 15:ss\xc3\xa4 (JR15), jonka k\xc3\xa4ymiss\xc3\xa4 taisteluissa h\xc3\xa4n haavoittui 19. joulukuuta 1939. Haavoistaan parannuttuaan h\xc3\xa4n toimi v\xc3\xa4lirauhan aikana Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirin esikunnassa toimistoupseerina ja 8. alueen p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. Jatkosotaan h\xc3\xa4n osallistui Jalkav\xc3\xa4enkoulutuskeskus 3:n III pataljoonan komentajana, josta h\xc3\xa4net siirrettiin Jalkav\xc3\xa4enkoulutuskeskus 2:n II pataljoonan komentajaksi sek\xc3\xa4 edelleen saman joukon I pataljoonan komentajaksi. Vuonna 1942 h\xc3\xa4net siirrettiin pataljoonan komentajaksi Jalkav\xc3\xa4enkoulutuskeskus 17:n II pataljoonaan ja vuodesta 1943 alkaen h\xc3\xa4n toimi vanhempana koulutusupseerina niin Jalkav\xc3\xa4enkoulutuskeskus 17:ss\xc3\xa4 kuin Jalkav\xc3\xa4enkoulutuskeskus 24:ss\xc3\xa4kin, mist\xc3\xa4 h\xc3\xa4net komennettiin vuonna 1943 Pohjois-Uudenmaan suojeluskuntapiirin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n palveli sodan loppuun saakka.'