b'\n_START_ARTICLE_\nKasvatus\n_START_SECTION_\nKasvatuksen k\xc3\xa4site\n_START_PARAGRAPH_\nKasvatuksen k\xc3\xa4site on ns. ryv\xc3\xa4sk\xc3\xa4site. Se liittyy moniin l\xc3\xa4hik\xc3\xa4sitteisiin kuten opetukseen, koulutukseen, harjoittamiseen ja sosiaalistamiseen eik\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 voida kokonaan erottaa niist\xc3\xa4. Esimerkiksi Ari Antikainen on tarkastellut kasvatuksen k\xc3\xa4sitett\xc3\xa4 kysym\xc3\xa4ll\xc3\xa4, miksi meill\xc3\xa4 on kasvatusta. Laajin antropologinen vastaus kuuluu: kasvatus liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kasvatuksen ihmislajin kehitykseen. Kasvatuksen suppea, psykologinen m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelee kasvatuksen kahden henkil\xc3\xb6n, kasvattajan ja kasvatettavan, vuorovaikutuksena; tavoitteellisena toimintana, jolla pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n ohjaamaan kasvatettavan persoonan kehittymist\xc3\xa4. Kasvatuksen sosiologinen m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4 sijoittuu Antikaisen mukaan jonnekin laajan ja suppean m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4n v\xc3\xa4liin. Siin\xc3\xa4 kasvatus on sosiaalistumista siihen kulttuuriin ja sosiaaliseen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n, jossa ihminen el\xc3\xa4\xc3\xa4. Kasvattajina eiv\xc3\xa4t toimi yksin henkil\xc3\xb6t yksil\xc3\xb6in\xc3\xa4 vaan my\xc3\xb6s sosiaalisten rakenteiden ja instituutioiden edustajat._NEWLINE_Kasvatustapahtumat on perusteltua jakaa p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ns\xc3\xa4 perusteella kahtia: yhteis\xc3\xb6llisiin ja yksil\xc3\xb6llisiin. Yhteis\xc3\xb6\xc3\xb6n kasvatuksen loogisena tuloksena on kasvu yhteiskunnallisesti toimintakykyiseksi yksil\xc3\xb6ksi. Yhteis\xc3\xb6\xc3\xb6n sosiaalistunut ei toimi vain omaksi hyv\xc3\xa4kseen vaan kokee velvollisuudekseen toimia my\xc3\xb6s jonkin laajemman kokonaisuuden hyv\xc3\xa4ksi. Yhteis\xc3\xb6\xc3\xb6n kasvatus liittyy n\xc3\xa4in sosialisaation k\xc3\xa4sitteeseen. Itseksi kasvatuksessa kasvattajan p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 on tukea lapsen yksil\xc3\xb6itymist\xc3\xa4 ja kasvua t\xc3\xa4ydeksi itsekseen; tulemaan omaksi itsekseen. Itseksi kasvatuksen loogisena tuloksena on kasvu ehe\xc3\xa4ksi kokonaispersoonallisuudeksi._NEWLINE_Peltonen on pohtinut kasvatuksen ja sosialisaation k\xc3\xa4sitteiden eroa. H\xc3\xa4nen mukaansa sosialisaation k\xc3\xa4sitteen alaan kuuluviksi voidaan mielt\xc3\xa4\xc3\xa4 sellainen toiminta, jossa kasvavat joutuvat v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti ja aidosti toimimaan suhteessa erilaisiin kulttuuris-yhteiskunnallisiin merkityssis\xc3\xa4lt\xc3\xb6ihin (kulttuurin presentaation periaate), joita heill\xc3\xa4 on periaatteessa mahdollisuus muokata ja tulkita (sivistyksellinen periaate). Kasvatuksessa taas on kyse vasta silloin, kun aikuinen sukupolvi pyrkii systemaattisesti valikoimaan niit\xc3\xa4 kulttuuris-yhteiskunnallisia merkityssis\xc3\xa4lt\xc3\xb6j\xc3\xa4, joiden kanssa kasvavat asetetaan vastakkain (kulttuurin representaation periaate). Lis\xc3\xa4ksi kasvatustoimintaa harjoittaessaan aikuinen sukupolvi pyrkii n\xc3\xa4iden sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6jen avulla kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kasvavien omaa, itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 toimintaa tulevaisuutta silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pit\xc3\xa4en._NEWLINE_Psykologisella tasolla kasvatus on toimintaa, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 on aiheuttaa kasvatissa kasvua. Kasvulla tarkoitetaan t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in laajasti sivistymist\xc3\xa4, t\xc3\xa4ysikasvuiseksi ja omavastuiseksi tulemista. P\xc3\xa4\xc3\xa4osin kasvun oletetaan perustuvan tietoiseen oppimiseen. Kasvatukseen kuuluu kasvattajan toimintaa (kasvattaminen), kasvatin omaa toimintaa ja muita kasvuun vaikuttavia tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4.  _NEWLINE_Hollo on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyt kasvatuksen (vain) kasvamaan saattamiseksi. H\xc3\xa4n on johtanut kasvatuksen m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4n sanasta kasvattaa, joka on alun perin tarkoittaa voimien ja taipumusten her\xc3\xa4tt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ja kehitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Hollo painottaa kasvavan itsetoimintaa, jota kasvattaja voi suunnata ja tukea.  _NEWLINE_Tavallisesti kasvatukseen liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n kaksi ominaisuutta: tavoitteisuus ja kasvattajan ja kasvatin v\xc3\xa4linen keskin\xc3\xa4isvaikutus, jolle on tyypillist\xc3\xa4 molemminsuuntainen vaikuttaminen.\n_START_SECTION_\nKasvatuksen vaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nKasvatus tai muukaan kotiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ei juurikaan selit\xc3\xa4 ihmisten tuloja, \xc3\xa4lykkyytt\xc3\xa4, itsekontrollia, mielenterveysongelmia tai alkoholismia. Niiden takana ovat perint\xc3\xb6tekij\xc3\xa4t ja yksil\xc3\xb6llinen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6, kuten sairastetut taudit. Tiedot on saatu muun muassa kaksos- ja adoptiotutkimuksista. Adoptoidut lapset muistuttavat paljon enemm\xc3\xa4n biologisia sukulaisiaan kuin kasvinperheens\xc3\xa4 j\xc3\xa4seni\xc3\xa4. "Toisen lapsen j\xc3\xa4lkeen vanhemmat alkavat uskoa geeneihin", sanotaan. Tutkijat pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t silti mahdollisena, ett\xc3\xa4 perhetaustan \xc3\xa4\xc3\xa4riolot voivat vaikuttaa mainittuihin ominaisuuksiin._NEWLINE_Lastenpsykiatrian professorin Andre Sourander kuitenkin v\xc3\xa4itt\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n ja kasvatuksen vaikutuksesta lasten mielenterveysongelmiin ja k\xc3\xa4yt\xc3\xb6sh\xc3\xa4iri\xc3\xb6ihin olisi vahvaa tutkimusn\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen mukaansa pit\xc3\xa4isi tukea lapsen positiivisia puolia ja vaikuttaa my\xc3\xb6nteisesti lapsen itsetuntoon. Lastenpsykiatrian professori Kaija Puura my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 persoonallisuuteen ei voi vaikuttaa, mutta sanoo, ett\xc3\xa4 liian ankara tai ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n kasvatus voi silti aiheuttaa vahinkoa. Kasvatus tulisi sopeuttaa kunkin lapsen geneettisen temperamentin mukaan. Lasta ei kuitenkaan tarvitse treenata, eiv\xc3\xa4t vanhemmat voi vaikuttaa siihen, kuka voittaa Nobel-palkinnon. Turvallinen ja ennustettava perhe-el\xc3\xa4m\xc3\xa4 riitt\xc3\xa4\xc3\xa4, Puura arvioi. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 kasvatus ei saisi olla mit\xc3\xa4t\xc3\xb6iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja rankaisevaa, mutta kuitenkin pit\xc3\xa4isi osata sopivasti asettaa rajoja lapselle. Lapsen tarpeisiin pit\xc3\xa4isi vastata ja nopeasti suuttuvan lapsen kanssa pit\xc3\xa4isi olla erityisen rauhallinen._NEWLINE_Erot koulutuksessakin selittyv\xc3\xa4t pitk\xc3\xa4lti geeneill\xc3\xa4, mutta perhetaustakin selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 30-40\xc2\xa0% siit\xc3\xa4, kelle tulee yliopistotutkinto, kelle ammattikorkeatutkinto ja kelle ammattikoulututkinto.\n_START_SECTION_\nVarhainen erikoistuminen\n_START_PARAGRAPH_\nTiger Woods oli jo 2-vuotiaana erikoistunut golfiin, mutta tutkimusten perusteella t\xc3\xa4llainen varhainen erikoistuminen on yleens\xc3\xa4 haitallista ja useammin parhaiten menestyv\xc3\xa4t urheilijat, jotka ovat aluksi urheilleet monipuolisesti, tyypillisesti vapaan leikkiv\xc3\xa4\xc3\xa4 liikuntaa viel\xc3\xa4 varhaisnuoruudessakin._NEWLINE_Tietokirjailija David Epsteinin mukaan my\xc3\xb6s tieteiss\xc3\xa4 ja taiteissa monipuolisen tiedon ja kokemuksen hankkiminen johtaa lopulta suurimpiin saavutuksiin. James Flynnin mukaan varhainen erikoistuminen opinnoissakin on haitallista. L\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vain taloustieteen opiskelijat osasivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 muillakin aloilla oman oppiaineensa menetelmi\xc3\xa4 totuuden selvitt\xc3\xa4miseen._NEWLINE_My\xc3\xb6s auttavaiset opettajat ovat ongelma: he tekev\xc3\xa4t oppimisen liian helpoksi. Vaikeimman kautta opetelleet selvi\xc3\xa4v\xc3\xa4t paremmin vaativammista kursseista.'