b'\n_START_ARTICLE_\nLeena Peltonen-Palotie\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nPalotie valmistui ylioppilaaksi ja opiskeli l\xc3\xa4\xc3\xa4ketiedett\xc3\xa4 Oulussa. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 piti tulla lastenl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri, mutta laboratorioty\xc3\xb6 vei voiton. Palotie ty\xc3\xb6skenteli tohtorikoulutettavana Oulun yliopistossa professori Kari Kivirikon kollageenitutkimusyksik\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vuodet 1973\xe2\x80\x931976 ja valmistui l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen lisensiaatiksi 24-vuotiaana vuonna 1976. Kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n v\xc3\xa4itteli l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen ja kirurgian tohtoriksi l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisen biokemian alalta.\n_START_SECTION_\nTutkijana ja tutkimuslaitosten johdossa\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 1978\xe2\x80\x931980 Palotie oli post-doc-tutkijana sidekudostautien asiantuntijan Darwin Prockopin opissa Rutgers Medical Schoolin biokemian laitoksella New Jerseyss\xc3\xa4 Yhdysvalloissa. Sen j\xc3\xa4lkeen 1981\xe2\x80\x931984 h\xc3\xa4n toimi Oulun yliopiston solubiologian laitoksen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aikaisena apulaisprofessorina (solubiologian dosentti 1982) ja vuodet 1985\xe2\x80\x931986 Suomen Akatemian vanhempana tutkijana Helsingin yliopiston yhdistelm\xc3\xa4-DNA-laboratoriossa. Kansanterveyslaitoksessa h\xc3\xa4n toimi molekyyligenetiikan laboratorion johtajana vuodet 1987\xe2\x80\x931991 ja molekyylibiologian professorina molekyylibiologian ohjelman johtajana 1991\xe2\x80\x931994 (Helsingin yliopiston molekyyligenetiikan dosentti 1991). Vuosina 1995\xe2\x80\x931998 h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli professuuri sek\xc3\xa4 Kansanterveyslaitoksessa ett\xc3\xa4 Helsingin yliopistossa._NEWLINE_Vuosina 1998\xe2\x80\x932002 h\xc3\xa4n oli perustamassa Kalifornian yliopisto, UCLA:aan geenitutkimuslaitosta. Palotie palasi Helsinkiin ja toimi vuosina 2002\xe2\x80\x932003 Helsingin yliopiston ja Kansanterveyslaitoksen l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisen genetiikan ja molekyylil\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen professorina. Vuosina 2002\xe2\x80\x932006 h\xc3\xa4n koordinoi EU:n GenomEUtwin -genomitutkimushanketta, jossa selvitettiin geneettis-epidemiologisin keinoin yleisten tautien perinn\xc3\xb6llisi\xc3\xa4 tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 2003 Palotie sai Suomen Akatemian akatemiaprofessorin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aikaisen viran ja jatkoi tutkimustaan Helsingin yliopistossa ja Kansanterveyslaitoksessa Helsingin Biomedicumissa. Palotie oli Biomedicumin molekyylil\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen tutkimusohjelman varajohtaja ja toimii tutkimusjohtajana Suomen molekyylil\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen instituutissa. H\xc3\xa4n veti my\xc3\xb6s Pohjoismaiden ministerineuvoston tukemaa pohjoismaista geneettisten sairauksien huippuyksikk\xc3\xb6\xc3\xa4 NCoEDG:ia, joka pyrkii yhdist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kaksostutkimuksen sek\xc3\xa4 epidemiologisen ja molekyyligenetiikan tutkimuksen lis\xc3\xa4tiedon saamiseksi perim\xc3\xa4n ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n vaikutuksesta merkitt\xc3\xa4vien sairauksien syntyyn. Palotie toimi my\xc3\xb6s vierailevana professorina MIT:n ja Harvardin yliopiston Broad Institutessa vuodesta 2005 l\xc3\xa4htien._NEWLINE_Syyskuussa 2007 Palotie siirtyi johtamaan brittil\xc3\xa4isen Wellcome Trust -s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n Sanger-instituutin ihmisgenetiikan tutkimusohjelmaa. Sanger-instituutti on Euroopan johtava genomiikan tutkimuslaitos. Instituuttia rahoittava The Wellcome Trust on puolestaan suurin tutkimusta rahoittava s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 Englannissa ja toiseksi suurin l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen rahoitusta tukeva s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 maailmassa. Palotie s\xc3\xa4ilytti uudesta teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta osa-aikaisen professuurin Suomessa.\n_START_SECTION_\nTutkimusty\xc3\xb6n tuloksia\n_START_PARAGRAPH_\nPalotie ryhmineen on saanut tunnustusta nimenomaan tautigeenien tutkijana. H\xc3\xa4nen tutkimusryhm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t 15 suomalaiseen tautiperim\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluvaa geenivirhett\xc3\xa4. N\xc3\xa4ihin kuuluvat muun muassa verenpainetauti, skitsofrenia, veren rasvataudit, laktoosi-intoleranssi, k\xc3\xa4si- ja nivelrikko sek\xc3\xa4 multippeliskleroosi. Palotie tutki muun muassa perinn\xc3\xb6llist\xc3\xa4 rasva-aineenvaihdunnan h\xc3\xa4iri\xc3\xb6t\xc3\xa4 nimelt\xc3\xa4 familiaalinen kombinoitu hyperlipidemia (FKH), jossa potilaat sairastuvat nuorella i\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sepelvaltimotautiin. Palotien tutkimusryhm\xc3\xa4 osoitti vuonna 1998, ett\xc3\xa4 suomalaisissa FKH-suvuissa sairaus kytkeytyi kromosomin 1 pitk\xc3\xa4n k\xc3\xa4sivarren (1q21-q23) geeneihin. My\xc3\xb6hemmin, vuonna 2004, Palotie ryhmineen l\xc3\xb6ysi tautiin assosioituvan USF1-geenin, joka koodaa er\xc3\xa4st\xc3\xa4 sokeri- ja rasva-aineenvaihduntaa s\xc3\xa4\xc3\xa4telev\xc3\xa4\xc3\xa4 transkriptiotekij\xc3\xa4\xc3\xa4. _NEWLINE_Palotie selvitti neuronaalisten seroidilipofuskinoosien eli NCL-tautien geneettist\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4, erityisesti tautiryhm\xc3\xa4n lapsuusi\xc3\xa4n infantiilia (INCL) ja juveniilia (JNCL) muotoa. INCL osoittautui lysosomaalisen entsyymin puutostaudiksi, jonka suomalaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n rikastunut geenimutaatio (INCLFin) l\xc3\xb6ytyi kromosomista 1. Palotie tutki my\xc3\xb6s suomalaiseen tautiperim\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluvan AGU-taudin eli aspartyyliglukosaminurian geenimutaatioita ja niiden aiheuttamia h\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4. Valtaosa suomalaisista tautitapauksista johtuu samasta AGUFin-mutaatiosta, kun taas ulkomaisilla potilailla vaikuttaa olevan omia, yksil\xc3\xb6llisi\xc3\xa4 mutaatioitaan. Palotien ryhm\xc3\xa4 selvitti taudin aiheuttavan AGA-geenin luentaa ja sen koodaaman proteiinin laskostumista. _NEWLINE_MS-taudissa on havaittu nelj\xc3\xa4 tautiin kytkeytyv\xc3\xa4\xc3\xa4 geenialuetta, joista t\xc3\xa4rkein on HLA-lokus kromosomissa 6. Palotien ryhm\xc3\xa4 paikansi toiseksi t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4n lokuksen kromosomiin 17, jossa PRKCA-geenin tietyt alleelit liittyv\xc3\xa4t MS-taudin syntyyn ainakin suomalaisissa ja kanadalaisissa perheiss\xc3\xa4. Palotie tutki my\xc3\xb6s harvinaista APECED-tautia, toiselta nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n tyypin I autoimmuunipolyendokrinopatiaoireyhtym\xc3\xa4\xc3\xa4, joka kuuluu suomalaiseen tautiperim\xc3\xa4\xc3\xa4n.  Vuonna 1990 Palotien ryhm\xc3\xa4 paikansi perinn\xc3\xb6llist\xc3\xa4 sidekidostautia Marfanin oireyhtym\xc3\xa4\xc3\xa4 aiheuttavan geenin kromosomin 15 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4sivarteen. My\xc3\xb6hemmin taudin osoitettiin johtuvan mutaatioista fibrilliinia koodaavassa FBN1-geeniss\xc3\xa4. Palotien ryhm\xc3\xa4 l\xc3\xb6ysi useita eri FBN1-geenimutaatioita, jotka johtavat taudin erilaisiin vaikeusasteisiin._NEWLINE_Palotie julkaisi yli 400 tieteellist\xc3\xa4 artikkelia ja noin 70 katsausartikkelia. H\xc3\xa4nen artikkeleitaan ovat julkaisseet muun muassa arvostetut lehdet Nature, Nature Genetics, Lancet, New England Journal of Medicine, American Journal of Human Genetics, Human Molecular Genetics ja Science. Palotie ohjasi lis\xc3\xa4ksi noin 70 v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjaty\xc3\xb6t\xc3\xa4 Suomessa ja Yhdysvalloissa.\n_START_SECTION_\nTunnustukset\n_START_PARAGRAPH_\nPalotie kutsuttiin sek\xc3\xa4 Suomalaiseen Tiedeakatemiaan ett\xc3\xa4 Academia Europ\xc3\xa6an j\xc3\xa4seneksi. H\xc3\xa4n sai lukuisia palkintoja, kuten Matti \xc3\x84yr\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n palkinnon ja Anders Jahre -palkinnon. H\xc3\xa4n on Uppsalan (2000) ja Joensuun yliopiston (2004) kunniatohtori. Vuonna 2006 Palotielle my\xc3\xb6nnettiin ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 suomalaisena Prix van Gysel -tiedepalkinto, jonka suuruus on 100 000 euroa. H\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin my\xc3\xb6s vuoden 2006 Eric K. Fernstr\xc3\xb6min s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n suurpalkinto (Stora Fernstr\xc3\xb6mpriset), jonka suuruus on miljoona Ruotsin kruunua. Vuonna 1994 h\xc3\xa4net valittiin Suomessa Vuoden naiseksi. Oulun yliopisto valitsi Palotien vuoden alumniksi 2000. _NEWLINE_Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen instituutti valitsi h\xc3\xa4net 2006 ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 suomalaisena Foreign Associate -j\xc3\xa4senekseen. Valinta on yksi suurimmista kunnianosoituksista, jonka l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen ja terveydenhuollon alalla voi Yhdysvalloissa saada. Tiede-lehden tiedebarometreissa 2000-luvulla Palotie vakiinnutti asemansa kansalaisten selv\xc3\xa4sti parhaiten tuntemana suomalaisena tieteenharjoittajana. Vuoden 2007 tiedebarometrissa h\xc3\xa4n sai ylivoimaisesti eniten mainintoja nykyisten suomalaisten tieteentekij\xc3\xb6iden sarjassa._NEWLINE_Palotie nimitettiin Euroopan tiedeneuvoston hallitukseen ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ja vuoteen 2010 menness\xc3\xa4 ainoana suomalaisedustajana sek\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisen HUGO-neuvoston (The Human Genome Organisation) puheenjohtajaksi._NEWLINE_Palotie nimitettiin 29. lokakuuta 2009 tieteen akateemikoksi._NEWLINE_Palotie sai oman postimerkin 8. maaliskuuta 2010, kun Kansainv\xc3\xa4lisen naistenp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kunniaksi julkaistiin postimerkkivihko kuudesta suomalaisesta merkkinaisesta. Oulun yliopisto nimesi l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisen tiedekunnan Kontinkankaan kampuksen p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen auditorion Leena Palotien nimikkosaliksi 19. helmikuuta 2013._NEWLINE_Stadin Slangi ry. valitsi Palotien vuoden 2006 Stadin Friiduksi Helsinki-p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 12. kes\xc3\xa4kuuta 2006.\n_START_SECTION_\nKoulutus- ja tutkimuspoliittiset n\xc3\xa4kemykset\n_START_PARAGRAPH_\nPalotien n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4 koulutuspolitiikasta ja tiedepolitiikasta on esitelty n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti julkisuudessa. Pisimp\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4n lobbasi huippututkimuksen puolesta, jonka suomalaiseksi menestysreseptiksi h\xc3\xa4n tarjosi erikoistumista kapeaan alueeseen parhaiten maailmassa. Esimerkiksi geenitutkimuksessa Suomen vahvuusalueina h\xc3\xa4n piti tautigeenien tutkimusta ja sy\xc3\xb6p\xc3\xa4tutkimusta. Vuonna 2004 ehdotetun Suomen geenipankin h\xc3\xa4n tyrm\xc3\xa4si todeten: "Meid\xc3\xa4n pit\xc3\xa4\xc3\xa4 tehd\xc3\xa4 sit\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 olemme kilpailukykyisi\xc3\xa4, hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4\xc3\xa4 jo ker\xc3\xa4ttyj\xc3\xa4 epidemiologisia tietokantoja ja tehostaa niiden analysointia."_NEWLINE_Palotie kantoi huolta huippuosaajista ja piti huippuyliopistoa yhten\xc3\xa4 oikeansuuntaisena ratkaisuna. My\xc3\xb6s yritysten ja yliopistojen yhteisty\xc3\xb6n olisi tiivistytt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Tutkimusrahoitusta jaetaan Palotien mielest\xc3\xa4 liian tasaisesti tutkintom\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ilmoitusten pohjalta, ilman mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisia laatukriteerej\xc3\xa4. H\xc3\xa4n esitti vaihtoehdoksi amerikkalaismallista kilpailua tutkimusrahoituksesta._NEWLINE_Palotie oli korkea-asteen lukukausimaksujen kannattaja. H\xc3\xa4n ihmetteli, miksi monissa muissa maissa ollaan valmiita panostamaan lasten koulutukseen siin\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 uuden auton hankintaan. H\xc3\xa4nen mukaansa sopiva maksu voisi olla jotain tuhannen euron ja 5\xc2\xa0000 euron v\xc3\xa4lilt\xc3\xa4. Ulkomaalaisille kaavailtuja lukukausimaksuja h\xc3\xa4n piti hyv\xc3\xa4n\xc3\xa4 asiana ja toivoi niit\xc3\xa4 harkittavan koko Euroopassa. Maksullisuuden Palotie v\xc3\xa4itti haastavan yliopistot rakentamaan hyvi\xc3\xa4 ja kansainv\xc3\xa4lisesti kilpailukykyisi\xc3\xa4 ohjelmia. Palotie ei pit\xc3\xa4nyt luokatonta lukiota hyv\xc3\xa4n\xc3\xa4 ratkaisuna. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 yhteis\xc3\xb6llisyys oli kadonnut sen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. PISA-hurmiota h\xc3\xa4n piti vaarallisena. Tammikuussa 2008 silloinen opetusministeri Sari Sarkomaa otti kantaa Palotien arvosteluun. H\xc3\xa4n torjui lukukausimaksut sek\xc3\xa4 tyrm\xc3\xa4si v\xc3\xa4itteen luokattoman lukion ep\xc3\xa4onnistumisesta._NEWLINE_Toukokuussa 2008 antamassaan haastattelussa Palotie kertoi korkeakouluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n tuottavan hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 massaa, mink\xc3\xa4 PISAkin osoittaa, mutta se ei kannusta riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti huippuja. H\xc3\xa4n korosti edelleen my\xc3\xb6s tieteen rahoitusjaon olevan liian tasap\xc3\xa4ist\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Viisivuotisen ulkomaanpestins\xc3\xa4 Palotie otti vastaan, koska suomalaisen perim\xc3\xa4n selvitysty\xc3\xb6h\xc3\xb6n ei k\xc3\xa4yty h\xc3\xa4nen toiveistaan huolimatta. Palotie toivoi voivansa palata asiaan kuitenkin uuden teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kautta.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nPeltonen-Palotien aviomies oli vuodesta 1981 tutkija Aarno Palotie. Pari sai kaksi lasta, joista nuorempi on koripallovalmentaja ja -selostaja Kristian Palotie.\n_START_SECTION_\nKuolema\n_START_PARAGRAPH_\nLeena Peltonen-Palotie menehtyi 11. maaliskuuta 2010 luusy\xc3\xb6p\xc3\xa4\xc3\xa4n, joka oli todettu noin kaksi vuotta aikaisemmin.'