b'\n_START_ARTICLE_\nPunavy\xc3\xb6seitikki\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nPunavy\xc3\xb6seitikin lakki on 5\xe2\x80\x9315 cm, nuorena kellomainen ja my\xc3\xb6hemmin kuperaksi laakeneva, keskuskohoumallinen, punertavan ruosteenruskea, vanhempana mutkalaitainen. Lakin pinta on kuiva, s\xc3\xa4teitt\xc3\xa4iss\xc3\xa4ikeinen ja monesti keskelt\xc3\xa4 pienipunasuomuinen. Heltat aluksi vaaleanruskea, mutta kun iti\xc3\xb6t kypsyv\xc3\xa4t niin v\xc3\xa4ri muuttuu kanelinruskeaksi. Jalka lakkia vaaleampi 6-12\xc3\x971-2 cm, pitk\xc3\xa4 ja solakka, tyvi nuijamainen. Jalassa on useita suojusj\xc3\xa4tteist\xc3\xa4 muodostuneita punaisia v\xc3\xb6it\xc3\xa4. Ylin vy\xc3\xb6 on yleens\xc3\xa4 paksuin ja kokonainen, alemmat vy\xc3\xb6t yleens\xc3\xa4 vaaleampia ja katkonaisia. Malto on vaaleanruskea. Ei voimakasta tuoksua. Maku on mieto.\n_START_SECTION_\nKasvupaikka ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSe kasvaa melkein koko maassa tuoreissa ja kosteissa kangasmetsiss\xc3\xa4, erityisesti kuusikoissa ja kosteissa koivikoissa, soistuneillakin paikoilla. Punavy\xc3\xb6seitikki on luultavasti Suomen satoisin seitikkilaji kasvattaa iti\xc3\xb6emi\xc3\xa4 hyvin jopa kaikkein huonoimpina sienivuosina elokuusta lokakuuhun. Koivujen mykorritsasieni.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSieniv\xc3\xa4rj\xc3\xa4yksess\xc3\xa4 punavy\xc3\xb6seitikist\xc3\xa4 saadaan purettamatta vaaleanpunaista v\xc3\xa4riainetta. Purettamalla punavy\xc3\xb6seitikki\xc3\xa4 alunalla saadaan siit\xc3\xa4 tummaa vaaleanpunaista v\xc3\xa4riainetta, tinalla ja kuparilla kellert\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ja vihert\xc3\xa4vi\xc3\xa4 harmaita sek\xc3\xa4 raudalla oliivinv\xc3\xa4rist\xc3\xa4 v\xc3\xa4riainetta.\n_START_SECTION_\nErityist\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nJos ei tunne seitikkej\xc3\xa4 kannattaa j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 se ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 jotkut seitikkilajit ovat kuolettavan myrkyllisi\xc3\xa4. Seitikit saattavat olla Suomen runsaslukuisin sienisuku. Euroopassa seitikkej\xc3\xa4 on ainakin 450\xe2\x80\x93500 lajia. Punavy\xc3\xb6seitikin on ruoaksi kelpaava, vaikka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4kin kortinariini-A-ainetta pienen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n. Kuitenkaan kortinariini-B:t\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 ei l\xc3\xb6ydy ollenkaan. Englantilaisten tutkijoiden mukaan juuri kortinariini A ja B, etenkin silloin kun ne esiintyv\xc3\xa4t yhdess\xc3\xa4, ovat myrkytyksen vaikuttavia aineita. Koska punavy\xc3\xb6seitikki ei ole maultaan kehuttava ja seitikkien suvussa on my\xc3\xb6s hyvin myrkyllinen suippumyrkkyseitikki, lajia ei suositella perussienest\xc3\xa4jien ker\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Myrkytysvaaraan on aina suhtauduttava vakavasti, joten mik\xc3\xa4li poimit t\xc3\xa4m\xc3\xa4n sienen, ole varma lajitunnistuksesta.'