b'\n_START_ARTICLE_\nKorkea fantasia\n_START_PARAGRAPH_\nKorkea fantasia on fantasiakirjallisuuden alalaji, jossa tarina sijoittuu kokonaan tai suurimmaksi osaksi kuvitteelliseen maailmaan.\n_START_SECTION_\nKorkea ja matala fantasia\n_START_PARAGRAPH_\nKorkea fantasia eroaa matalasta fantasiasta, jossa fantasiaelementit sijoittuvat tuttuun reaalimaailmaan. Joskus termi\xc3\xa4 kuitenkin k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n toisessa merkityksess\xc3\xa4 eli kun halutaan tehd\xc3\xa4 ero yliluonnollisten elementtien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Korkean fantasian yliluonnollisten elementtien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on suuri, kun taas matala fantasia on arkisempaa, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 esimerkiksi taruolennot ole kovin yleisi\xc3\xa4._NEWLINE_Korkean ja matalan fantasian v\xc3\xa4limuodoksi on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty kahden maailman fantasia eli avoimen maailman fantasia. Sellaisissa tarinoissa tunnetun todellisuuden ja fantasiamaailman v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on jokin kulkureitti, esimerkkin\xc3\xa4 J. K. Rowlingin Harry Potter -kirjat.\n_START_SECTION_\nEeppinen fantasia\n_START_PARAGRAPH_\nEeppinen fantasia edustaa laveaa eli eeppist\xc3\xa4 kerrontaa, jossa tapahtumat vy\xc3\xb6ryv\xc3\xa4t eteenp\xc3\xa4in mahtipontisesti. Tarinat ovat pitki\xc3\xa4 ja monipolvisia, ja niiden keskeinen teema on yleens\xc3\xa4 taistelu yliluonnollista pahuutta vastaan. Kertomukset sijoittuvat tarumaiseen menneisyyteen ja myyttisiin maihin, joissa taikuuden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on yleist\xc3\xa4. Yleens\xc3\xa4 teokset ovat pitki\xc3\xa4 kirjasarjoja._NEWLINE_Eeppiselle fantasialle ovat tyypillisi\xc3\xa4 pikkutarkasti luodut kuvitteelliset maailmat, joilla on oma historiansa, mytologiansa, kasvi- ja el\xc3\xa4inkuntansa ja jopa pitk\xc3\xa4lle kehitellyt kuvitteelliset kielet. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 maailmoja kansoittavat monenlaiset taruolennot, kuten lohik\xc3\xa4\xc3\xa4rmeet, k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6t, haltiat ja peikot. T\xc3\xa4llaiseen erityisesti anglosaksiseen populaariin fantasiaan viitataan my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 tolkienlainen fantasia J. R. R. Tolkienin mukaan._NEWLINE_Lajin kaavojen mielikuvituksettomaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n saatetaan viitata tusinafantasiana.\n_START_SECTION_\nSuomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSeikkailufantasia tuli Suomessa lopullisesti tunnetuksi 1980- ja 1990-lukujen taitteessa. Viihteellisen fantasian keskeiseksi muodoksi tuli viihteellinen roolipelifantasia, fantasiaromaanit, joita tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n samoihin fantasiamaailmoihin sijoittuvien roolipelien pohjalta. Roolipelifantasia tuli Suomeen, kun Margaret Weisin ja Tracy Hickmanin Dragonlance-kirjoja alettiin k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4 vuonna 1990. _NEWLINE_Fantasiakirjallisuus koki 1990-luvun alkupuolella Suomessa suuren noususuhdanteen. Otava, Jalava ja Karisto julkaisivat ajan fantasiakirjallisuudelle ominaista eeppist\xc3\xa4 fantasiaa eli pitki\xc3\xa4, samaan maailmaan sijoitettuja teossarjoja. Yhdysvaltalaisen David Eddingsin Belgarionin taru suomennettiin 1991\xe2\x80\x931993. 1990-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla suomennettiin runsaasti muutakin viihdefantasiaa, kuten Terry Brooksin, Robert Jordanin ja Tad Williamsin fantasiasarjoja.'