b'\n_START_ARTICLE_\nPirkankatu\n_START_PARAGRAPH_\nPirkankatu on Tampereella sijaitseva vilkasliikenteinen, it\xc3\xa4-l\xc3\xa4nsisuuntainen katu, joka muodostaa Amurin kaupunginosan etel\xc3\xa4isen rajan. Kadun etel\xc3\xa4puolelle sijoittuvat Kaakinmaan ja Pyynikinrinteen kaupunginosat. Id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Pirkankadun p\xc3\xa4\xc3\xa4tteen\xc3\xa4 on H\xc3\xa4meenpuisto, jonka keskivaiheilla se yhdistyy H\xc3\xa4meenkatuun. L\xc3\xa4nness\xc3\xa4, Pispalan rajalla, Pirkankatu muuttuu Pispalan valtatieksi._NEWLINE_Pirkankatu on yksi kaupungin keskustaan johtavista sis\xc3\xa4\xc3\xa4najov\xc3\xa4ylist\xc3\xa4. Se kuuluu Tampereen joukkoliikenteen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miin p\xc3\xa4\xc3\xa4reitteihin, ja useimmat l\xc3\xa4ntisten kaupunginosien bussilinjoista kulkevat sen kautta. Tulevaisuudessa Pirkankadulla, Pyynikintorin edustalla, on my\xc3\xb6s Tampereen raitiotien pys\xc3\xa4kki. Pyynikintori on raitiotien ensimm\xc3\xa4isen vaiheen p\xc3\xa4\xc3\xa4tepys\xc3\xa4kki, josta raitiovaunut kulkevat keskustan l\xc3\xa4pi Hervantaan ja Taysiin. Raitiovaunuliikenteen on m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 alkaa vuonna 2021.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPirkankadun ja sen kanssa samassa linjassa sijaitsevan Kauppakadun paikkeilla sijaitsi keskiajalla maantie, joka kulki H\xc3\xa4meenlinnasta Kokem\xc3\xa4enjoen suulle. Ruotsalaissyntyinen maanmittari ja kartoittaja Olof M\xc3\xb6rt piirsi vuonna 1669 Tammerkosken alueesta kartan, jossa ensimm\xc3\xa4isen kerran n\xc3\xa4kyi nykyist\xc3\xa4 Pirkankadun\xe2\x80\x93Kauppakadun linjaa osittain noudatteleva tie. Kun kosken l\xc3\xa4nsirannalle perustettiin kaupunki vuonna 1779, sen p\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4yl\xc3\xa4ksi muodostui K\xc3\xb6pemans gatan eli Kauppakatu. V\xc3\xa4hitellen katu kasvoi pituutta l\xc3\xa4nteen, ja vuoden 1896 asemakaavassa se ulottui Mariankadun risteykseen asti. Nykyisen Pirkankadun it\xc3\xa4isin osuus oli siis ensin osa Kauppakatua._NEWLINE_Viel\xc3\xa4 1900-luvun vaihteessa Tampereen asemakaavoitettu alue p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Aleksanterintorin eli nykyisen Pyynikintorin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Sen l\xc3\xa4nsipuolella Kauppakadun katulinja jatkui tavallisena maantien\xc3\xa4, joka johti Pirkkalan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vuonna 1908 alueelle tehtiin uusi asemakaava, jossa maantien tilalla kulki Pirkkalan valtatie. Se ulottui kaupungin silloiselle l\xc3\xa4nsilaidalle eli nykyiselle Pispalan rajalle. Kauppakatu puolestaan jatkui Aleksanterintorin edustalle, valtatien ja Sotkankadun risteykseen asti._NEWLINE_Kauppakatu kutistui nykyiseen mittaansa 1930-luvulla, kun  Tampereen kadunnimi\xc3\xa4 uudistettiin. Pirkkalan valtatie -nimist\xc3\xa4 katua laajennettiin niin, ett\xc3\xa4 se alkoi jo H\xc3\xa4meenpuistosta. Lis\xc3\xa4ksi tie yhdistettiin mutkan kautta H\xc3\xa4meenkatuun, josta oli kehittynyt keskustan uusi p\xc3\xa4\xc3\xa4katu. Nimest\xc3\xa4 Pirkkalan valtatie luovuttiin 1950-luvulla, koska Nokian irtauduttua Pirkkalasta omaksi kunnakseen tie ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 johtanut Pirkkalaan vaan Nokialle. Katu nimettiin vuonna 1956 Pirkankaduksi, sill\xc3\xa4 nimess\xc3\xa4 haluttiin historiallisista syist\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 jokin yhteys Pirkkalaan. Pispalasta oli tullut osa Tamperetta vuonna 1937, ja siell\xc3\xa4 sijaitseva kadun jatko-osa oli vuoden 1945 asemakaavassa saanut nimen Pispalan valtatie.\n_START_SECTION_\nRakennuskanta\n_START_PARAGRAPH_\nPirkankadun it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee kaupunkikuvallisesti ja historiallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 Pyynikin kirkkopuisto, jossa maisemaa hallitsee Aleksanterin kirkko (1881). Kadun toisella puolella on arkkitehtipari Raili ja Reima Pietil\xc3\xa4n suunnittelema, valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 P\xc3\xa4\xc3\xa4kirjasto Metso (1986). Muita Pirkankadun it\xc3\xa4osan arvorakennuksia ovat Hiekan taidemuseo (1928), VPK:n talo (1910) ja Pyynikin uimahalli (1956). Pirkankadun l\xc3\xa4nsiosassa sijaitsee puolestaan Suomen ensimm\xc3\xa4inen ammattikouluksi suunniteltu rakennus, Pyynikin ammattikoulu (1940). Siell\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s Tampereen liikennehistoriasta kertovat Rollikkahallit (1949), jotka toimivat alun perin johdinautojen varikkona. Rollikkahalleja vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 on jyrkk\xc3\xa4\xc3\xa4n rinteeseen rakennettu Tipotien sosiaali- ja terveysasema (2013).  _NEWLINE_Pirkankadun asuintaloista suuri osa on 1920-luvulla rakennettuja puutaloja. Sellainen on esimerkiksi 138 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Kilometritalo (1923). Kivisist\xc3\xa4 asuinkerrostaloista huomattavimpiin lukeutuu Veljeslinna (1952), joka on osa suurta, tamperelaisittain harvinaista umpikorttelia._NEWLINE_Vireill\xc3\xa4 olevassa Pirkanmaan maakuntakaavassa (2040) Pirkankadun l\xc3\xa4nsiosa on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty maakunnallisesti arvokkaaksi rakennetuksi kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ksi. Lis\xc3\xa4ksi kadun it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maakunnallisesti arvokkaaksi on merkitty kaistale, johon kuuluvat Hiekan taidemuseon, VPK:n talon ja Pyynikin uimahallin lis\xc3\xa4ksi hiukan kauempana Pirkankadusta sijaitsevat Tampereen taidemuseo ja Amurin ty\xc3\xb6l\xc3\xa4ismuseokortteli._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4kirjasto Metson paikalla sijaitsi aiemmin F. L. Caloniuksen suunnittelema Kaipion talo, jossa toimi Tampereen luonnontieteellinen museo vuosina 1961\xe2\x80\x931982.'