b'\n_START_ARTICLE_\nJuhani Ahon patsas\n_START_PARAGRAPH_\nJuhani Ahon patsas on kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Aimo Tukiaisen toteuttama kirjailija Juhani Ahon pronssinen n\xc3\xa4k\xc3\xb6ispatsas, josta on kaksi valosta, toinen Helsingin Eirassa ja toinen Ahon synnyinseudulla Iisalmessa. Molemmat on pystytetty vuonna 1961._NEWLINE_Kyseess\xc3\xa4 on realistinen kokovartalomuotokuva seisovasta Ahosta. Pronssiveistoksen korkeus on 2,8 metri\xc3\xa4. Helsingin patsas sijaitsee Eiran Engelinaukion rantaa kohti viett\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rinteess\xc3\xa4, katse merelle p\xc3\xa4in. Saman aukion vierell\xc3\xa4 olevassa talossa (Armfeltintie 6) Aho asui vuosina 1911\xe2\x80\x931919. Iisalmen patsas on keskustan Kirkkopuistossa Louhenkadun ja Riistakadun v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 osuudella._NEWLINE_Aloitteen patsaiden pystytt\xc3\xa4miseksi Aholle teki Juhani Ahon Seura. Tukiainen valmisti patsaan pienoismallin jo vuonna 1954, sen lopullisen version toteutuksessa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 avustivat nuoret kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4t Kain Tapper ja Antti Neuvonen. Ahon patsas oli Aimo Tukiaisen \xe2\x80\x9drealistisen kauden\xe2\x80\x9d viimeinen julkinen ty\xc3\xb6, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n hylk\xc3\xa4si 1960-luvulle tultaessa realistisen taiteen ja siirtyi informalistiseen tyyliin. Ahon patsaasta otettiin kaksi valosta, jotka paljastettiin samanaikaisesti Helsingiss\xc3\xa4 ja Iisalmessa Ahon syntym\xc3\xa4n satavuotisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 11. syyskuuta 1961. Helsingin paljastustilaisuuteen osallistui muun muassa tasavallan presidentti Urho Kekkonen. Samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 paljastettiin my\xc3\xb6s Tukiaisen suunnittelema muistolaatta Ahon syntym\xc3\xa4kodin V\xc3\xa4\xc3\xa4rnin pappilan sein\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Lapinlahdella.'