b'\n_START_ARTICLE_\nVesij\xc3\xa4rvi (Pirkanmaa)\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 3\xc2\xa0948 hehtaaria eli 39 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Se on 18 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 7 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvi on muodostunut Tampereelta Kangasalan kautta P\xc3\xa4lk\xc3\xa4neelle jatkuvan harjujakson taakse. Vain j\xc3\xa4rven lounaisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on avointa selk\xc3\xa4vett\xc3\xa4, j\xc3\xa4rven keskiosa on kapea ja j\xc3\xa4rven koillisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on runsaasti suuria saaria. J\xc3\xa4rven levein kohta on Santasaaren ja Mutikkon niemen v\xc3\xa4linen 4,5 kilometrin levyinen. Leveimm\xc3\xa4st\xc3\xa4 kohdasta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n aukeaa kahdeksan kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvenselk\xc3\xa4. T\xc3\xa4lt\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvensel\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ntyy Vohlion saaren taakse Saappaanpohjan lahti, ja it\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4nteen pari kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Kaukalahti. Erityinen j\xc3\xa4rvenalue on Saappaanpohjan etel\xc3\xa4puolella oleva Lintulahti, joka j\xc3\xa4\xc3\xa4 kilometrin pituisen, mutta 100 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4n, Santasaaren suojaan. Pohjoisessa oleva melkein 300 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 Mutikonsalmi yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven suurimman sel\xc3\xa4n pohjoisen kapeaan j\xc3\xa4rvenosaan. Salmen pohjoispuolelta alkaa l\xc3\xa4nteen 2,2 kilometri\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4 Havisevanlahti. Sit\xc3\xa4 vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 sijaitsevat Kitiniemenlahti ja Savisenlahti, jotka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyv\xc3\xa4t Kitiniemen edustalla olevaan 200 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4\xc3\xa4n salmeen. Salmen takaa aukeaa 3,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvenselk\xc3\xa4, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy Palosaareen. Se, ja alueen muut suuret saaret, rikkovat Vesij\xc3\xa4rven koillisp\xc3\xa4\xc3\xa4n vesialueen sokkeliseksi saaristoksi. Saarten etel\xc3\xa4puolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 pieni M\xc3\xa4ntysenselk\xc3\xa4 ja niiden pohjoispuolelle pitk\xc3\xa4t ja kapeat Taipaleenlahti ja J\xc3\xa4ni\xc3\xa4nlahti, n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 edemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 sijaitsee Vanhankyl\xc3\xa4nlahti, ja aivan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n lahden per\xc3\xa4ll\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 Siitamanlahti ja Kailahti._NEWLINE_J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on kartan mukaan yli 230 saarta, joista suurin osa on luotomaisia pikkusaaria. Maininnan arvoinen on j\xc3\xa4rvensel\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsirannan suuntainen Santasaari, joka on osa Harjurannan, Pikonlinnan ja Levonk\xc3\xa4rjen kautta kolkevaa hajujaksoa. Samalla j\xc3\xa4rvensel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sijaitsevat my\xc3\xb6s Kissasaari, Amerikansaari, Vohlio, Pikonlinna, Selk\xc3\xa4saari, Selk\xc3\xa4karit, Majurinsaari, Aadolfinsaari, Lammasaari, Junasaaret, Kuttusaari ja Lapinsaari. J\xc3\xa4rven koillisosan alueella sijaitsee monia suuria saaria. Niit\xc3\xa4 ovat esimerkiksi Uitamonsaari, Palosaari, jolla on pituutta 2,2 kilometri\xc3\xa4, Isosaari, Haikansaari, Viittanen, Vasikkasaari, Kalasaari ja Kottisaari._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi on luodattu ja siit\xc3\xa4 on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 238 miljoonaa kuutiometri\xc3\xa4 eli 0,238 kuutiokilometri\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven keskisyvyys on 6 metri\xc3\xa4 ja suurin syvyys on 39 metri\xc3\xa4. Syvin kohta sijaitsee Pikonlinnan ja Santasaaren etel\xc3\xa4k\xc3\xa4rjen edustalla . Toinen syv\xc3\xa4nne sijaitsee Pikonlinnan saaren edustalla, miss\xc3\xa4 on 31 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4\xc3\xa4. Kolmas vastaava syv\xc3\xa4nne sijaitsee j\xc3\xa4rven koillisosassa Palosaaren ja Isosaaren v\xc3\xa4liss\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 lukee kartassa 32 metri\xc3\xa4. Lounaisp\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rvensel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 syvyydet vaihtelevat reippaasti, mutta muualla on j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 melko matalaa. Huomattavia syv\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 esiintyy esimerkiksi Lintulahdelta Kesomalahteen, miss\xc3\xa4 sijaitsee my\xc3\xb6s syvin kohta, Vohlion pohjoispuolella, Pikonlinnan saarelta Ansiolahteen johtavalla kaarella, Havisevanlahdella sek\xc3\xa4 Isosaaren etel\xc3\xa4- ja pohjoispuolella._NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 171 kilometri\xc3\xa4, josta silm\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isesti noin puolet on peltomaata ja loput mets\xc3\xa4maata. Soistuneita rantoja ei esiinny juuri ollenkaan. Rannat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa alavaa maastoa, mutta j\xc3\xa4rvelle n\xc3\xa4kyy muutama korkeampi m\xc3\xa4ki. J\xc3\xa4rvensel\xc3\xa4n etel\xc3\xa4rannalla Tampereen ja P\xc3\xa4lk\xc3\xa4neen v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 harjujaksosta erottuvat j\xc3\xa4rvelle Kirkkoharju ja Kuohunharju. My\xc3\xb6s etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4 oleva Keisarinharju voi n\xc3\xa4ky\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvelle. Keisarinharjun n\xc3\xa4k\xc3\xb6torni seisoo yli 50 metri\xc3\xa4 korkeammalla ja Kirkkoharjun n\xc3\xa4k\xc3\xb6torni on l\xc3\xa4hes 70 metri\xc3\xa4 korkeammalla kuin j\xc3\xa4rvenpinta. J\xc3\xa4rven pohjoisrannalta nousee Haralanharju 85 metri\xc3\xa4 ylemm\xc3\xa4ksi. Haralanharjulla on my\xc3\xb6s n\xc3\xa4k\xc3\xb6torni. Vastasrannalla sijaitsee Kaukavuori, joka kohoaa yli 70 metri\xc3\xa4 ylemm\xc3\xa4ksi ja loillisosassa Tollionniemell\xc3\xa4 olevat Hohkakorvenkalliot kohoavat 60 metri\xc3\xa4 vedenpintaa ylemm\xc3\xa4ksi._NEWLINE_J\xc3\xa4rven asutus on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa haja-asutusta, jonka v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on satoja vapaa-ajan asuntoja. J\xc3\xa4rven rannoille levitt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t kuitenkin muutmat taajamat. Etel\xc3\xa4rannassa sijaitsee Kangasalan keskustaajama ja sen yhteydess\xc3\xa4 oleva Rikun taajama-alue. Saappaanpohjassa sijaitsee Ruutanan taajama ja Havisevanlahdella Suinulan taajama. Rannoilla sijaitsee my\xc3\xb6s useita kulmakuntia. J\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvensel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on esimerkiksi Suomatka, Keso, Soukkio, Mutikko, P\xc3\xa4kinm\xc3\xa4ki ja Mustoo. J\xc3\xa4rven koillisosissa sijaitsevat Haviseva, Huhtala, Lihasula, K\xc3\xb6yr\xc3\xa4, M\xc3\xa4yr\xc3\xa4, Tollionmaa, Ruokonen ja Siitama. J\xc3\xa4rven koillisp\xc3\xa4\xc3\xa4 sijaitsee Oriveden kunnan puolella. Kantatie 58 seuraa Vesij\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4rannan ja L\xc3\xa4ngem\xc3\xa4veden v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 kannaksella ja k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy Vesij\xc3\xa4rven M\xc3\xa4ntysensel\xc3\xa4n M\xc3\xa4yr\xc3\xa4nlahdella kohti pohjoista. Naappilan ja Siitaman v\xc3\xa4linen yhdystie 14207 kulkee j\xc3\xa4rven pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4n takana ja k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy Siitamasta pohjoisrantoja seuraten kohti Kangasalaa. Siitamasa sijaitsee my\xc3\xb6s Siitaman rautatieasema, joka sijaitsee Tampere\xe2\x80\x93Haapam\xc3\xa4ki-rautatien varrella. Rautatie pysyttelee koko ajan Vesij\xc3\xa4rven luoteisrannasta et\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus on 86,9 metri\xc3\xa4 mpy. J\xc3\xa4rvi on s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely siten, ett\xc3\xa4 vedenpinnan korkeudeksi on m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty raja-arvot 86,38 metri\xc3\xa4 ja 87,28 metri\xc3\xa4 mpy. S\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely hoidetaan V\xc3\xa4\xc3\xa4ksyn kartanon voimalaitospadolla, vaikka itse voimalaa ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4. Voimalaitospato muodostaa kaloille vaellusesteen. J\xc3\xa4rven ylivedenkorkeus on 87,23 metri\xc3\xa4 mpy. (N60) ja sen alivedenkorkeus on 86,50 metri\xc3\xa4 mpy. (N60).\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi sijaitsee Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (vesist\xc3\xb6aluetunnus 35) L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Vesij\xc3\xa4rven valuma-alueeseen (35.73), jonka  Vesij\xc3\xa4rven l\xc3\xa4hialueeseen (35.731) j\xc3\xa4rvi kuuluu. Valuma-alueen koko on 223\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja veden laskennallinen viipym\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on 9,2 vuotta._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi saa vetens\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa omalta l\xc3\xa4hialueeltaan ja kolmelta ojan valuma-alueelta. Yksi niist\xc3\xa4 on Kutemaj\xc3\xa4rven valuma-alue (35.734), joka laskee Kutemaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 (59 ha) laskuojaansa my\xc3\xb6ten Jokij\xc3\xa4rvien ja Myllyj\xc3\xa4rven kautta Vanhakyl\xc3\xa4nlahteen. Toinen on S\xc3\xa4yn\xc3\xa4j\xc3\xa4rven\xe2\x80\x93Myllyojan valuma-alue (35.733), jonka laskuoja Myllyoja laskee S\xc3\xa4yn\xc3\xa4j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 (38 ha) Palosaaren edustalle Haapastenlahteen. Kolmas on Havisenj\xc3\xa4rven\xe2\x80\x93Myllyojan valuma-alue (35.732), jonka laskuoja Myllyoja laskee Havisevanj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 (37 ha) Havisevanlahden pohjoisrantaan. Vesij\xc3\xa4rven l\xc3\xa4hialueen ojat ovat lyhyit\xc3\xa4 ja valuma-alueiltaan pieni\xc3\xa4. L\xc3\xa4hialueella sijaitsee 18 yli hehtaarin suuruista j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 tai lampea. Niist\xc3\xa4 huomattavimmat ovat esimerkiksi pieni Ukki (6 ha), joka sijaitsee Kirkkoharjun p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Likolammi (6 ha), joka muodostaa Pikonlinnassa j\xc3\xa4rvenrantaan laguunin, Halimaj\xc3\xa4rvi (9 ha), jonka oja laskee Lintulahteen, Mustij\xc3\xa4rvi (6 ha), joka laskee Suinulassa Havisevanlahteen, Heramaanj\xc3\xa4rvi (21 ha) ja Paloj\xc3\xa4rvi (4 ha), joiden yhteinen laskuoja laskee Hepolahteen, Haukij\xc3\xa4rvi (6 ha), joka laskee Siitamanlahteen ja lopuksi Pahuj\xc3\xa4rvet (15 ha), joka ovat j\xc3\xa4rvenlaskussa eriytyneet kahdeksi j\xc3\xa4rvialtaaksi ja ne laskevat Taipaleenlahteen._NEWLINE_Vesij\xc3\xa4rvi laskee lounaisp\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n noin kaksi kilometri\xc3\xa4 pituista V\xc3\xa4\xc3\xa4ksynjokea pitkin L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden Villikanselk\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nLuontoarvoja ja virkistytoimintaa\n_START_PARAGRAPH_\nVesij\xc3\xa4rven vesi on pohjoisosissa sameampaa kuin etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 selk\xc3\xa4puolella humuksen takia. J\xc3\xa4rven kalakantoja on tutkittu parempaan vedenlaatuun t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4vien projektien yhteydess\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n el\xc3\xa4v\xc3\xa4n ainakin hauki, taimen, made, muikku, lahna, ahven, siika, pasuri, kiiski, kuore, sorva, kuha, salakka, s\xc3\xa4rki, ankerias ja j\xc3\xa4rvilohi. Siiasta ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4tyneet saaliiksi ainakin planktonsiika, j\xc3\xa4rvisiika ja harvoin my\xc3\xb6s peledsiikaa. J\xc3\xa4rveen istutetaan toistaiseksi s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti kuhaa, siikaa ja taimenta._NEWLINE_Kangasalan keskustaajama sijaitsee j\xc3\xa4rven lounaisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsirannalla on Haralanharjun tunnettu n\xc3\xa4k\xc3\xb6alapaikka. Kangasalan keskustan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 on Vesaniemen uimaranta, jossa on my\xc3\xb6s avantouintipaikka talvisin. V\xc3\xa4\xc3\xa4ksynjoen luusuan lounaispuolella sijaitsee Kangasalan kunnan Valkamarannan uimaranta.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nMuun muassa Vesij\xc3\xa4rvi, L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4vesi ja P\xc3\xa4lk\xc3\xa4nevesi ovat aiemmin kuuluneet samaan j\xc3\xa4rvialtaaseen, jota kutsutaan monesti nimell\xc3\xa4 Suur-L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4vedeksi. Sen vedenpinta oli nykyist\xc3\xa4 useita metrej\xc3\xa4 korkeammalla. Vesij\xc3\xa4rven ja L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden j\xc3\xa4rvialtaita yhdisti toisiinsa V\xc3\xa4\xc3\xa4ksynjoen laaksossa ollut Sarsansalmi. L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden ja P\xc3\xa4lk\xc3\xa4neveden j\xc3\xa4rvialtaita yhdisti Iharinsalmi. Suur-L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4vesi laski Sarsansalmesta alkaneen Sarsanvirran kautta Roineeseen. Tilanne muuttui dramaattisesti vuonna 1604, kun Suur-L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4vedelle avautui uusi lasku-uoma P\xc3\xa4lk\xc3\xa4neveden ja Mallasveden v\xc3\xa4lille. Sit\xc3\xa4 kutsutaan Kostianvirraksi ja se on P\xc3\xa4lk\xc3\xa4neveden nykyinen laskujoki. Kun Kostianvirta oli asettunut uomansa nykysyvyyteen, olivat Vesij\xc3\xa4rven, L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veen ja P\xc3\xa4lk\xc3\xa4neveden vedenpinnat laskeneet useita metrej\xc3\xa4 ja sen seurauksena Sarsansalmi ja Iharinsalmi oliva maatuneet. Sarsansalmessa sijainnut Sarsanvirta kuivui my\xc3\xb6s ja Sarsansalmen paikalle kehittyi V\xc3\xa4\xc3\xa4ksynjoki, josta Vesij\xc3\xa4rvi laski L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veteen. Iharinsalmi kuivui Iharinkoskeksi, jonka kautta L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4vesi laski P\xc3\xa4lk\xc3\xa4neveteen ja siit\xc3\xa4 edelleen Mallasveteen. Vesij\xc3\xa4rven reitti Vanajaveteen kulki siis Mallasveden kautta._NEWLINE_Vuonna 1830 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n otetun Kaivannon kanavan sulkulaitteet rikkoutuivat kanavan porttien avauduttua. Voimalla sy\xc3\xb6ksynyt vesi kulutti kanavalaitteiden perusteet ja hajotti kaikki rakennelmat. Virran voima kulutti my\xc3\xb6s kanavaa leve\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi kuin se oli suunniteltu, joten nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n se on melko leve\xc3\xa4. Tapahtumassa L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden pinta laski toista metri\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 johti Iharinkosken kuivumiseen. Vesij\xc3\xa4rvi laski t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden kautta Roineeseen. Roineen reitti Vanajaveteen kulkee kuitenkin Mallasveden l\xc3\xa4nsiosan kautta.'