b'\n_START_ARTICLE_\nUusi imperialismi\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\n1900-luvun alkupuolella marxistit n\xc3\xa4kiv\xc3\xa4t imperialismin olevan taloudellista ja poliittista hallintaa siirtomaissa \xe2\x80\x9dmonopolistisen finanssip\xc3\xa4\xc3\xa4oman\xe2\x80\x9d avulla, eli se n\xc3\xa4htiin kapitalismina.\n_START_SECTION_\nSiirtomaissa\n_START_PARAGRAPH_\nSiirtomaavalta tiesi kaikkialla alkuper\xc3\xa4iskulttuurin kehityksen pys\xc3\xa4htymist\xc3\xa4, taantumista ja lopuksi rappiota. Tutkijat ovat eritelleet tapahtumasarjasta siirtomaiden osalta nelj\xc3\xa4 kriisi\xc3\xa4. Ensiksi romahti v\xc3\xa4est\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, jonka aiheuttivat pakkoty\xc3\xb6, taudit ja sodat. Sitten alueen talous ajautui kriisiin, sill\xc3\xa4 perinteinen elinkeinon harjoittaminen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi ja siirtomaiden tuotanto valjastettiin em\xc3\xa4maiden tarpeiden mukaiseksi. Kolmanneksi valtajako muuttui. Entiset hallitsijat alistettiin, ja em\xc3\xa4maiden virkamiehist\xc3\xa4 tuli johtajia. Alueen asukkaita saatettiin kohdella ep\xc3\xa4tasa-arvoisesti, ja alkuper\xc3\xa4isasukkaat menettiv\xc3\xa4t luottamuksen hallintoon. Lopuksi alkuper\xc3\xa4isasukkaiden identiteetti alistettiin, mill\xc3\xa4 tarkoitetaan kansojen l\xc3\xa4nsimaistamista jopa v\xc3\xa4kisin. Eurooppalaiset maat valtasivat 20 prosenttia maapallon pinta-alasta Afrikassa, Aasiassa ja Ison valtameren saarilla.\n_START_SECTION_\nEm\xc3\xa4maissa\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopan maissa teollisuuden kehittyminen ja laajentuminen aiheutti raaka-aineiden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4\xc3\xa4 tarvetta. Raaka-aineiden tuonti siirtomaista tuli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi. Talouden pitk\xc3\xa4 taantuma vuosina 1873\xe2\x80\x931896 Euroopassa osaltaan edesauttoi sosialismin nousua ja sosialistipuolueiden kannatusta, siten rajoitti ja kyseenalaisti siirtomaiden taloudellista hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 \xe2\x80\x9driist\xc3\xa4mist\xc3\xa4\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nPax Britannian loppuminen\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1815 Wienin kongressin ja Ranskan\xe2\x80\x93Preussin sodan v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana Britannia muodosti maailman modernin teollisen vallan. Suurvaltojen kilpailu alkoi pitk\xc3\xa4n laman aikana 1873\xe2\x80\x931896, jonka seurauksena oli sosialistipuolueiden nousu l\xc3\xa4nsimaissa. Britannian askeleena uuteen imperialismiin on usein p\xc3\xa4iv\xc3\xa4tty vuoteen 1875, jolloin Benjamin Disraeli osti Egyptilt\xc3\xa4 Suezin kanavan. Britannia otti valvontaansa Kyproksen 1878. Sudanin valtaus 1896\xe2\x80\x931898 ja Fashodan selkkaus syyskuussa 1898 kiristiv\xc3\xa4t Ranskan ja Britannian v\xc3\xa4lej\xc3\xa4. Saksa osoitti kiinnostusta Etel\xc3\xa4- ja Lounais-Afrikan alueisiin 1890-luvulla. Japani otti hallintaansa Taiwanin 1895, Mant\xc5\x9durian 1905 ja Korean 1910.\n_START_SECTION_\nSiirtomaissa\n_START_PARAGRAPH_\nSaksa menetti kaikki siirtomaansa Afrikassa ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen.\n_START_SECTION_\nEm\xc3\xa4maissa\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Euroopan teollisuusmaat keskittyiv\xc3\xa4t sodasta toipumiseen ja j\xc3\xa4lleenrakentamiseen, siirtomaiden omistaminen ja yll\xc3\xa4pito olivat talouden lis\xc3\xa4taakka, josta mieluimmin haluttiin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 eroon.'