b"\n_START_ARTICLE_\nLudvig XIV\n_START_SECTION_\nLudvig \xe2\x80\x93 Jumalan antama\n_START_PARAGRAPH_\nSunnuntaina 5. syyskuuta 1638 noin kello 11 syntyi kruununperij\xc3\xa4, dauphin, Ch\xc3\xa2teau-Neuf de Saint-Germain-en-Layessa. H\xc3\xa4nen syntym\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 pidettiin melkoisena ihmeen\xc3\xa4: olivathan h\xc3\xa4nen vanhempansa Ludvig XIII ja Anna It\xc3\xa4valtalainen olleet naimisissa jo 23 vuotta. Lapselle annettiin nimeksi Louis Dieudonn\xc3\xa9, Ludvig Jumalan antama, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen syntym\xc3\xa4ns\xc3\xa4 n\xc3\xa4htiin taivaallisen armon osoituksena. Jotkut aikalaiset ajattelivat, ett\xc3\xa4 Ludvig XIII ei olisi ollut lapsen biologinen is\xc3\xa4, koska h\xc3\xa4nen huhuttiin yleisesti olevan homoseksuaali._NEWLINE_Pieni Ludvig sai jo syntyess\xc3\xa4\xc3\xa4n arvon \xe2\x80\x9dRanskan ensimm\xc3\xa4inen poika\xe2\x80\x9d (premier fils de France) ja perinteisemm\xc3\xa4n arvonimen Viennen Dauphin. Kahden vuoden kuluttua Ludvigin syntym\xc3\xa4st\xc3\xa4 h\xc3\xa4nelle syntyi pikkuveli Filip, josta tehtiin aluksi Anjoun ja my\xc3\xb6hemmin Orl\xc3\xa9ansin herttua._NEWLINE_Is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Ludvig XIII:n kuoltua Ludvig XIV peri valtaistuimen. H\xc3\xa4n oli t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in vasta nelivuotias, joten h\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 Anna It\xc3\xa4valtalainen toimi sijaishallitsijana, mutta luovutti vallank\xc3\xa4yt\xc3\xb6n kardinaali Mazarinille. Ranskan ylh\xc3\xa4isaatelisto oli vallansiirtoon tyytym\xc3\xa4t\xc3\xb6n, koska se ei voinut hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 vallan siirtymist\xc3\xa4 kardinaali Richelieun uskolliselle apulaiselle.\n_START_SECTION_\nKuninkaan kasvatus\n_START_PARAGRAPH_\nMaaliskuussa 1646 kardinaali Mazarin sai ministerin teht\xc3\xa4vien ja velvollisuuksien lis\xc3\xa4ksi vastuulleen my\xc3\xb6s Ludvig XIV:n ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n nuoremman veljen Filipin kasvatuksen. H\xc3\xa4net nimitettiin kuninkaan ja Anjoun herttuan henkil\xc3\xb6kohtaisen kasvatuksen ylivalvojaksi._NEWLINE_Ludvig XIV ei ollut kovin ty\xc3\xb6teli\xc3\xa4s tai ahkera oppilas latinassa, historiassa, matematiikassa, italiassa tai piirustuksessa, mutta h\xc3\xa4n osoitti suurta kyky\xc3\xa4 maalaustaiteessa, arkkitehtuurissa ja musiikissa. Erityisen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Ludvigin syd\xc3\xa4nt\xc3\xa4 oli tanssi, joka oli tuohon aikaan oleellinen osa herrasmiehen kasvatusta. On sanottu, ett\xc3\xa4 nuori Ludvig XIV harrasti tanssia joka p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 7-vuotiaasta aina 27-vuotiaaksi. H\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s innokas tenniksen esiasteen jeu de paumen harrastaja sek\xc3\xa4 mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4rik\xc3\xa4s lapsuus\n_START_PARAGRAPH_\nLapsuudessaan Ludvig XIV oli usein hengenvaarassa, mutta v\xc3\xa4lttyi t\xc3\xa4p\xc3\xa4r\xc3\xa4sti kuolemalta. H\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 ja Mazarin antoivat h\xc3\xa4net palvelijoiden valvottavaksi, mutta he eiv\xc3\xa4t huolehtineet h\xc3\xa4nest\xc3\xa4. Kun Ludvig oli yhdeks\xc3\xa4nvuotias, Ranskan aateliset ja Pariisin porvarit k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t Mazarinia vastaan, syttyi porvarisota, Fronde, joka kesti kuusi vuotta. Ludvig ei koskaan antanut sit\xc3\xa4 pelkoa, alistusta ja nolostumista anteeksi, joka aateliset h\xc3\xa4nelle tekiv\xc3\xa4t. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli omiaan vahvistamaan uskomusta Jumalan antamasta lapsesta ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n erityisest\xc3\xa4 suojelusta. Viisivuotiaana h\xc3\xa4net pelastettiin viime hetkell\xc3\xa4 hukkumasta Palais-Royalen puutarhan vesialtaaseen. Kymmenvuotiaana Ludvig sairastui isorokkoon. Viel\xc3\xa4 kymmenen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuluttua sairastumisesta l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit eiv\xc3\xa4t antaneet mit\xc3\xa4\xc3\xa4n toivoa lapsen pelastumisesta, mutta nuori kuningas selvisi kuitenkin sairaudesta. Kolmas l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 piti -tilanne oli 30. kes\xc3\xa4kuuta 1648, kun kuningas sairastui ruokamyrkytykseen Bergues\xe2\x80\x99n kaupungin valloituksen yhteydess\xc3\xa4. Ludvigille annettiin viimeinen voitelu 7. hein\xc3\xa4kuuta, ja vallanperimyst\xc3\xa4 alettiin jo valmistella. Anna It\xc3\xa4valtalaisen henkil\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin antama oksetusl\xc3\xa4\xc3\xa4ke sai kuninkaan kuitenkin toipumaan.\n_START_SECTION_\nFronden koettelemukset\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n ripille ja nautittuaan ensimm\xc3\xa4isen ehtoollisensa 12-vuotiaana Saint-Eustachen kirkossa 25. joulukuuta 1649 nuori kuningas tuli j\xc3\xa4seneksi kuninkaan neuvostoon. Juuri samaan aikaan ylin aristokratia asettui Fronde-kapinassa kuninkaan arvovaltaa ja auktoriteettia vastaan. Jo vuonna 1648 oli alkanut ylimm\xc3\xa4n aristokratian liikehdint\xc3\xa4, jonka johdossa oli Contin ruhtinas Armand de Bourbon-Conti. H\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4 Louis II Cond\xc3\xa9 oli my\xc3\xb6t\xc3\xa4vaikuttamassa kapinointiin; molemmat ruhtinaat polveutuivat Bourbonin suvusta. Heid\xc3\xa4n tavoitteenaan oli syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kardinaali Mazarin, jota syytettiin erityisesti liian kovaksi k\xc3\xa4yneest\xc3\xa4 verotuksesta. Vuonna 1650 korkea-arvoiset ruhtinaat pid\xc3\xa4tettiin, mutta laskettiin melko pian takaisin vapauteen. Fronde-kapina sai kuitenkin kardinaali Mazarinin pakenemaan kahdesti Ranskasta Espanjaan. Kuningatar\xc3\xa4iti Anna ja nuori Ludvig pyrkiv\xc3\xa4t liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n maanpaossa olijoihin 8. helmikuuta 1651, mutta kansa valtasi Louvren palatsin ja esti kuninkaallisen perheen matkaanl\xc3\xa4hd\xc3\xb6n._NEWLINE_Kapinointi j\xc3\xa4tti pysyv\xc3\xa4t j\xc3\xa4ljet Ludvig XIV:een. H\xc3\xa4n reagoi tapahtumaan my\xc3\xb6hemmin jatkamalla kardinaali Richelieun ty\xc3\xb6t\xc3\xa4, jonka tarkoituksena oli systemaattisesti v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 niin sanotun miekka-aateliston valtaa, ja velvoitti heid\xc3\xa4t palvelemaan erilaisissa hovin teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4. N\xc3\xa4in h\xc3\xa4n todellisuudessa siirsi hallintoa keskitetyn vallank\xc3\xa4yt\xc3\xb6n suuntaan, virkamiesaateliston varassa toimivaksi._NEWLINE_Pariisin parlamenttiin kokoontunut lit de justice julisti kuninkaan t\xc3\xa4ysi-ik\xc3\xa4iseksi 7. syyskuuta 1651. Kaikki valtakunnan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t aristokraatit ja ruhtinaat k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t vannomassa uskollisuudenvalansa kuninkaalle, lukuun ottamatta Cond\xc3\xa9n ruhtinaita, jotka olivat kokoamassa Guyenness\xc3\xa4 armeijaa hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4kseen Pariisiin. Ludvig XIV voideltiin Reimsiss\xc3\xa4 7. kes\xc3\xa4kuuta 1651, mutta h\xc3\xa4n j\xc3\xa4tti kaikki poliittiset toimet kardinaali Mazarinin teht\xc3\xa4viksi. Itse h\xc3\xa4n keskittyi jatkamaan sotilaallista koulutustaan Henri Turennen johdolla.\n_START_SECTION_\nItsevaltiuden puolustus\n_START_PARAGRAPH_\nLudvig XIV tunnettiin my\xc3\xb6s lis\xc3\xa4nimell\xc3\xa4 Suuri, koska h\xc3\xa4n vahvisti monarkian asemaa yhteiskunnassa. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n tuli itsevaltias, jolla oli jumalallinen oikeus valtaansa. 13. huhtikuuta 1655 kuningas julkaisi 17 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yst\xc3\xa4, joiden tarkoituksena oli t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kroonisesti tyhji\xc3\xa4 valtion rahakirstuja. V\xc3\xa4itet\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 Ludvig olisi sanonut kuolemattoman lauseensa \xe2\x80\x9dvaltio olen min\xc3\xa4\xe2\x80\x9d (l\xe2\x80\x99\xc3\x89tat, c\xe2\x80\x99est moi). Aihe on kiistelty, mutta ilmeisesti h\xc3\xa4n todella sanoi niin. Kuolinvuoteellaan vuonna 1715 Ludvig totesi: \xe2\x80\x9dMin\xc3\xa4 poistuin, mutta valtio s\xc3\xa4ilyy aina\xe2\x80\x9d. Ludvig\xc2\xa0XIV koki itsens\xc3\xa4 valtion ensimm\xc3\xa4iseksi palvelijaksi.\n_START_SECTION_\nFouquet\xe2\x80\x99n eliminointi\n_START_PARAGRAPH_\nKardinaali Mazarinin kuoleman 9. maaliskuuta 1661 j\xc3\xa4lkeen Ludvig XIV:n ensimm\xc3\xa4inen toimenpide oli poistaa rahaministerin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 ja ottaa henkil\xc3\xb6kohtaiselle vastuulleen koko hallituksen johtaminen, mutta kuninkaan l\xc3\xa4hipiiri ei ollut vakuuttunut h\xc3\xa4nen kyvyist\xc3\xa4\xc3\xa4n valtiomiehen\xc3\xa4. Ludvig XIV:n tuli n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kykyns\xc3\xa4 ja todistaa siten arvovaltansa._NEWLINE_Kuusi kuukautta my\xc3\xb6hemmin, 5. syyskuuta 1661, saavutettuaan 23 vuoden i\xc3\xa4n, kuningas noudatti neuvonantajiensa mielipiteit\xc3\xa4 ja antoi pid\xc3\xa4tytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vaikutusvaltaisen ministerins\xc3\xa4, Nicolas Fouquet\xe2\x80\x99n (1615\xe2\x80\x931680), joka oli ollut kaikkivoipa talousministeri ja Ranskan mahtavin henkil\xc3\xb6 itse hallitsijan j\xc3\xa4lkeen. Nuori kuningas syrj\xc3\xa4ytti v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksist\xc3\xa4 syytetyn ministerins\xc3\xa4 osoittaakseen valtansa suuruuden._NEWLINE_Vaikka Fouquet olisikin syyllistynyt joihinkin v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksiin, ei h\xc3\xa4n miss\xc3\xa4\xc3\xa4n tapauksessa ollut toiminut pahemmin kuin edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Mazarin tai seuraajansa Colbert. H\xc3\xa4n oli osoittanut kahdeksan vuoden ministerikautensa aikana jopa tietty\xc3\xa4 tehokkuutta, sill\xc3\xa4 Ranskan valtiontalous oli kohentunut siit\xc3\xa4 tilasta, johon se oli joutunut kolmikymmenvuotisen sodan ja Fronden kapinan seurauksena vuoden 1648 seutuvilla. Kuninkaalla oli kuitenkin tarve n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n hallitsi itse ja ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n saattoi eliminoida kenet tahansa, joka oli tullut liian kunnianhimoiseksi._NEWLINE_Kuninkaan ohjelman kolmevuotisen oikeusprosessin j\xc3\xa4lkeen Fouquet korvattiin Jean-Baptiste Colbertilla vuonna 1665. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in voidaan sanoa aurinkokuninkaan todellisen vallank\xc3\xa4yt\xc3\xb6n alkaneen.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4iset suuret uudistukset\n_START_PARAGRAPH_\nLudvig XIV Suuren hallituskauden alkupuoli oli suurten hallinnollisten uudistusten aikaa. Se oli eritoten verorasituksen kasvun aikaa. H\xc3\xa4n loi vuonna 1667 Ludvigin oikeusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n, er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisen siviilioikeusnormiston. Vastaavanlaisen oikeusnormiston rikosoikeuden alalle h\xc3\xa4n loi vuonna 1670. Mets\xc3\xa4nk\xc3\xa4yt\xc3\xb6n ja merenkulun lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4 h\xc3\xa4n loi vuonna 1669 sek\xc3\xa4 kauppalains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6n vuonna 1673._NEWLINE_Ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kuninkaan ymp\xc3\xa4rille muodostui kaksi erillist\xc3\xa4 klaania, jotka kilpailivat toistensa kanssa l\xc3\xa4hes kaikessa. Colbertin klaani hallitsi l\xc3\xa4hes kaikkea mik\xc3\xa4 kosketti taloutta, ulkopolitiikkaa, merenkulkua ja kulttuuria, kun Fran\xc3\xa7ois Michel Louvois\xe2\x80\x99n klaani piti hallussaan erityisesti Ranskan puolustuksen aluetta. Kuningas ottikin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi motokseen: \xe2\x80\x9dHajota, jotta hallitset paremmin\xe2\x80\x9d. Kuninkaalla oli kaksi kilpailevaa ryhmittym\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4skett\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4, ja oli selv\xc3\xa4\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 ne suorittivat tehokasta toistensa kontrollia. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavoin estettiin ministerien mahdolliset kuninkaaseen kohdistuvat vallankaappaussuunnitelmat._NEWLINE_Vuoteen 1671 Colbertin klaani oli johtavassa asemassa, mutta kun Hollannin vastaisen sodan valmistelut alkoivat ja Colbert suhtautui hyvin varauksellisesti sodan edellytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n valtion menojen kasvuun, h\xc3\xa4n menetti suosiotaan kuninkaan silmiss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi Colbertin (52 vuotta tuohon aikaan) ja kuninkaan (33 vuotta) ik\xc3\xa4ero aiheutti sen, ett\xc3\xa4 kuningas l\xc3\xa4hestyi ik\xc3\xa4toveriaan Louvois'ta, joka oli vain 30-vuotias ja jolla oli sama harrastus kuin kuninkaalla: sota. Vuoteen 1685 saakka Louvois'n klaani oli kuninkaan suhteen eritt\xc3\xa4in vaikutusvaltainen.\n_START_SECTION_\nUlkopolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nLudvig XIV:n syntym\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Ranska oli ollut jatkuvasti sodassa Espanjaa vastaan erityisesti vastustaakseen Habsburgien valtaa Euroopassa. Ranska osallistui loppuvaiheessa kolmikymmenvuotiseen sotaan, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Westfalenin rauhaan vuonna 1648. Maan oli lis\xc3\xa4ksi selvitett\xc3\xa4v\xc3\xa4 sis\xc3\xa4iset konfliktinsa, jotka liittyiv\xc3\xa4t Cond\xc3\xa9n johtamaan, p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisesti Espanjan tukeman kapinaan.\n_START_SECTION_\nLudvig XIV sotilaana\n_START_PARAGRAPH_\n23. kes\xc3\xa4kuuta 1658 hiljattain englantilaisten kanssa liiton tehneet ranskalaiset saavuttivat Dunkerquess\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n voiton espanjalaisten tukemasta Cond\xc3\xa9sta Denes'n taistelussa. Englantilaisia johti tuohon aikaan lordiprotektori Oliver Cromwell. Kyse oli vasta 20-vuotiaan Ludvig XIV:n ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 suuresta voitosta._NEWLINE_Hallituskautensa 54 vuodesta Ludvig XIV omisti sodank\xc3\xa4ynnille kaikkiaan 32 vuotta. Kuningas antoi Colbertin hallita, ja Michel Le Tellierin ja sittemmin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n pojan Louvois'n avustuksella h\xc3\xa4n organisoi uudelleen armeijan: yhdisti varaink\xc3\xa4yt\xc3\xb6n, perusti H\xc3\xb4tel des Invalidesin (el\xc3\xa4kel\xc3\xa4is- ja invalidikodin) vuonna 1670 sek\xc3\xa4 uudisti palvelukseenkutsumisj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 uusi poliittinen toimi v\xc3\xa4hensi karkulaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 armeijasta, ja sotilaiden elintaso nousi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Kuningas pyysi S\xc3\xa9bastien Le Prestre de Vaubania rakentamaan valtakunnan alueelle puolustusj\xc3\xa4rjestelmien vy\xc3\xb6n. Ludvig XIV:ll\xc3\xa4 oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n 300\xc2\xa0000 miehen vahvuinen armeija, ja vahvistaakseen Ranskan asemia maailman poliittisessa kent\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n johdatti maan lukuisiin sotiin ja konflikteihin. Ludvig XIV:n ensimm\xc3\xa4inen sota oli D\xc3\xa9volution-sota, joka aiheutui Espanjan kuninkaan kuolemasta ja kesti vuodesta 1667 vuoteen 1668. Seuraava suurempi konflikti oli vuodesta 1672 vuoteen 1678 kest\xc3\xa4nyt Hollannin sota, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi tunnettuun Nijmegenin rauhaan. Yhdeks\xc3\xa4nvuotinen sota eli Augsburgin liigan sota tai Pfalzin perimyssota k\xc3\xa4ytiin vuosina 1688\xe2\x80\x931697, ja viimeinen suuri konflikti oli Espanjan perimyssota 1701\xe2\x80\x931714. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 konfliktissa Ranskan edut olivat todella suuret, sill\xc3\xa4 Ludvig XIV:n pojanpoika oli saatu Espanjan kuninkaaksi ja Habsburgit yrittiv\xc3\xa4t vallata valtaistuinta itselleen._NEWLINE_N\xc3\xa4m\xc3\xa4 sodat kasvattivat huomattavasti Ranskan alueellista kokonaisuutta. Ludvig XIV:n aikana Ranskaan liitettiin Yl\xc3\xa4-Elsass, Metz, Toul, Verun (Meuse), ranskankielinen Flanderi, Franche-Comt\xc3\xa9, Sarren depertementti, Haineut\xe2\x80\x99n kreivikunta ja Ala-Elsass. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaikki lis\xc3\xa4si merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti Ranskan hegemoniaa Euroopassa. Valtion jatkuva sotatilassa oleminen johti sen kuitenkin vararikon partaalle ja pakotti kohottamaan jo raskaaksi k\xc3\xa4ynytt\xc3\xa4 kansan verotaakkaa, tosin verotuksen kohteeksi joutuivat my\xc3\xb6s aateliset. My\xc3\xb6s kuninkaallisen perheen tuli maksaa veronsa. Ludvig XIV:n hallitusaikana aatelistosta tuli kurtisaanien s\xc3\xa4\xc3\xa4ty, joka oli alistettu kuninkaan tahtoon. Kuningas antoi poliittisen vallan porvaristolle, josta Colbert k\xc3\xa4y hyvin esimerkkin\xc3\xa4. H\xc3\xa4n salli vain rajoitetun aloitteellisuuden aatelistolle, jota h\xc3\xa4n halveksi. H\xc3\xa4nen seuraajansa Ludvig XV ei noudattanut samaa politiikkaa._NEWLINE_Ludvig XIV:n valtakauden alussa toinen suuri ja voimakas valtio oli Espanja, kun taas hallituskauden lopulla Englanti tuli vaarallisimmaksi vastustajaksi.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nLudvig XIV:n talouspolitiikka oli hyvin yksinkertaista: kuningas kulutti sodassa kaiken sen rahan, jonka Colbert onnistui haalimaan valtion kirstuihin. Mazarinin aikana kiristyv\xc3\xa4 verotus oli alkuunpanijana lukuisille kansannousuille, vastaaville kuin oli ollut aateliston kapina Fronde ja kansan kapina Jacquerie: Solognen alueen maaty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten eli puukeng\xc3\xa4nk\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jien kapina huhtikuusta elokuuhun 1658 ja Boulonnaisin kapina toukokuussa 1662 (tapahtumaa kutsutaan joskus Lustucrus-kapinaksi)._NEWLINE_Mazarinin j\xc3\xa4lkeen Colbert jatkoi uusien taloudellisten keksint\xc3\xb6jen tekoa. H\xc3\xa4n kehitti merkantilismista oman version, jota kutsuttiin sittemmin colbertismiksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 talouspolitiikka voidaan selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 parilla sanalla: on lis\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4 vienti\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4hennett\xc3\xa4v\xc3\xa4 tuontia. H\xc3\xa4n perusti manufaktuureja, jotka saattoivat olla valtion omistuksessa, kuten Beuvais\xe2\x80\x99n kutomo ja Gobelins'in manufaktuuri, tai yksityisess\xc3\xa4 omistuksessa kuten Saint-Cobainin manufaktuuri. Valuutan virtaamiseksi maahan Colbert suosi vienti\xc3\xa4 ja tuki sit\xc3\xa4 valtion kautta. H\xc3\xa4nen politiikkaansa kuului my\xc3\xb6s tuonnin rajoittaminen ja voimakas protektionismi. H\xc3\xa4n kehotti ja houkutteli Euroopan parhaita k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 tulemaan t\xc3\xb6ihin Ranskaan, jotta maa olisi voinut tarjota parhaan mahdollisen laatuluokan tuotteita, joita olisi laatunsa puolesta my\xc3\xb6s helppo myyd\xc3\xa4. Helpottaakseen kaupank\xc3\xa4ynti\xc3\xa4 Colbert paransi Ranskan infrastruktuuria erityisesti uusia maanteit\xc3\xa4 rakentamalla. Poikansa Jan-Baptiste Colbertin eli Seignelayn markiisin avustuksella h\xc3\xa4n kehitti my\xc3\xb6s kauppalaivastoa viennin edist\xc3\xa4miseksi ja kuninkaallista sotalaivastoa saattueiden matkanteon turvaamiseksi. Siirtomaiden lis\xc3\xa4\xc3\xa4minen ja niin sanottujen kauppakomppanioiden kehitt\xc3\xa4minen kuuluivat my\xc3\xb6s Colbertin ohjelmaan. Vaikka innokkaan hallitsijan ja h\xc3\xa4nen ministerins\xc3\xa4 kiinnostuksen kohteena olikin koko silloinen tunnettu maailma, perustettiin heid\xc3\xa4n aikanaan vain Ranskan It\xc3\xa4-Intian kauppakomppania, Ranskan L\xc3\xa4nsi-Intian (Amerikan) kauppakomppania, V\xc3\xa4limeren ja Osmanien valtakunnan kauppakumppania sek\xc3\xa4 Senegalin (Afrikan) kauppakomppania, jonka osalle tuli orjien kolmikantakaupan organisointi.\n_START_SECTION_\nSiirtomaais\xc3\xa4nnyyden kehitys\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1654 Kanada kolonisoitiin sen runsaiden luonnonvarojen, erityisesti turkisten vuoksi. Alueita hallitsi Uuden-Ranskan kauppakomppania. Vuonna 1659 perustettiin kuningas Ludvig Pyh\xc3\xa4n mukaan nimetty kauppapaikka, joka sijaitsi Ndar-saarella Senegalin rannikolla. Vuonna 1673 Senegalin kauppakomppania sai oikeuden orjien v\xc3\xa4litt\xc3\xa4miseen Antillien saarille._NEWLINE_Vuonna 1665 Ludvig XIV perusti It\xc3\xa4-Intian kauppakomppanian, joka sijoitettiin Madagaskarin saarelle. Samana vuonna Colbert osti Guadeloupen Charfles Houel du Petit Pr\xc3\xa9lt\xc3\xa4, Amerikan saarten kauppakomppanian johtajalta, sek\xc3\xa4 Martiniquen saaren Jecques Dryel Duparquelt\xc3\xa4. Kaikki n\xc3\xa4m\xc3\xa4 alueet luovutettiin Intian kauppakomppanian hallintaan, joka koki konkurssin vuonna 1674. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in alueet liitettiin uudelleen kuningaskuntaan. Vuonna 1677 amiraali Jean d'Estr\xc3\xa9es anasti kuninkaan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 Ranskan Guayanan hollantilaisilta. Lis\xc3\xa4ksi vuonna 1682 Ren\xc3\xa9 La Salle perusti Mississippi-joen suulle ranskalaisen siirtokunnan, joka sai nimekseen Louisiane (Nouvelle-France) Ludvig XIV:n kunniaksi. Vuonna 1697 Ranskalle m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin Ryswickin rauhassa l\xc3\xa4ntinen puoli Haitin saaresta, nykyinen Haitin tasavalta._NEWLINE_Kaikesta huolimatta Colbert oli kiinnostuneempi siirtomaista kuin Ludvig XIV. Kuninkaalla oli tarve saada tykinruokaa jatkaakseen sotia Euroopassa, ja vain hyvin pieni joukko asukkaista l\xc3\xa4hetettiin siirtomaihin: sitoutuneet ja nuoret orpotyt\xc3\xb6t \xe2\x80\x93 les filles du roi, kuninkaan tyt\xc3\xb6t \xe2\x80\x93 l\xc3\xa4hetettiin Kanadaan. Colbert n\xc3\xa4ki siirtomaiden kehitt\xc3\xa4miseen laajat mahdollisuudet, mutta totesi Amerikan mantereen alueen intendentin kanssa k\xc3\xa4ym\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjeenvaihdossa tiukasti, ett\xc3\xa4 siirtomaiden teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 on palvella kuningaskuntaa eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 ne saa kehitty\xc3\xa4 kuningaskunnan teollisuuden kustannuksella. Kuitenkin h\xc3\xa4n perusti siirtomaiden luonnollisen kehityksen edist\xc3\xa4miseksi sakkomaksun naimattomille 20 vuotta t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neille miehille ja 16 vuotta t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neille naimattomille naisille. Toisaalta h\xc3\xa4n aloitti lapsiperheiden tukemisen: yli kymmenlapsisille perheille jaettiin 300 livren erikoistuki.\n_START_SECTION_\nUskonsodat\n_START_PARAGRAPH_\nRanskassa k\xc3\xa4ytiin 40 vuotta kest\xc3\xa4neet veriset uskonsodat, nk. hugenottisodat (1562\xe2\x80\x931598) katolisten ja protestanttien (hugenottien) v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Sodat p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t hetkellisesti vuonna 1598 Henrik IV Navarralaisen julistamaan Nantesin ediktiin. Se takasi hugenoteille uskonvapauden ja he saivat oikeutensa jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin turvatuksi. Katolisen Ludvig XIII:n (1601\xe2\x80\x931643) aikana uskonsodat jatkuivat. Richelieu ja Ludvig XIV kumosivat ediktit ja aloittivat j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4lliset protestanttien vainot, jotka k\xc3\xa4rjistyiv\xc3\xa4t vuonna 1685, jolloin noin 250\xc2\xa0000 hugenottia joutui sorron ja vainojen takia muuttamaan pois Ranskasta muun muassa Alankomaihin, Sveitsiin, Saksaan ja Englantiin.\n_START_SECTION_\nUskonnolliset reformit\n_START_PARAGRAPH_\nLudvig XIV oli gallikanismin partisaani, tavoitteena oli paavin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ysvallasta itsen\xc3\xa4inen ja yhdistynyt kristillinen Ranska. 13. joulukuuta 1660 kuningas teki parlamentille tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt poistaa juurineen jansenismin, er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisen j\xc3\xa4lkireformoidun katolisen uskonnon tulkinnan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei kuitenkaan est\xc3\xa4nyt h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 valitsemasta Simon Arnauld de Pompennea, tunnettua jansenistia, valtiosihteerikseen vuonna 1671 kun oli saatu aikaiseksi rauha kirkollisiin asioihin. Samasta syyst\xc3\xa4 Ludvig XIV toimi my\xc3\xb6s protestantismia ja Pyh\xc3\xa4n Sakramentin veljeskuntaa vastaan._NEWLINE_Jos Ludvig XIV:ll\xc3\xa4 oli hallituskautensa alkupuolella erimielisyyksi\xc3\xa4 paavin kanssa ja jopa sodan uhka vuonna 1662 paavi Aleksanteri VII:tt\xc3\xa4 vastaan, niin vuodesta 1684 l\xc3\xa4htien aurinkokuningas oli huomattavasti enemm\xc3\xa4n uskonnollisesti suuntautunut. Kuningatar Marie-Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se ja Colbert olivat molemmat kuolleet vuonna 1683, ja Madame de Maintenon oli tullut kuninkaan salaiseksi puolisoksi. Kerrotaan, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli kiihke\xc3\xa4 Nantesin julistuksen puolustaja, mutta nykyinen tutkimus ei voi vahvistaa moista n\xc3\xa4kemyst\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNantesin julistuksen peruutus\n_START_PARAGRAPH_\nNantesin julistus on Nantesin kaupungissa 13. huhtikuuta 1598 allekirjoitettu laki, jonka antoi Ranskan kuningas Henrik IV. Siin\xc3\xa4 kuningas salli protestanteille uskonnonvapauden joidenkin ehtojen rajoissa, ja samalla heille sallittiin joitakin sotilaallisia linnoituksia. Nantesin julistuksen protestanteille antamat takuut sotilaallisten tukikohtien s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 kumottiin jo Ludvig XIII:n aikana. Sen uskonnolliset kohdat kumottiin Ludvig XIV aikana vuonna 1685 Fontainebleaun julistuksella, jonka oli kuninkaan lis\xc3\xa4ksi allekirjoittanut h\xc3\xa4nen kanslerinsa Michel Le Tellier (1603\xe2\x80\x931685). Protestanttinen uskonto kiellettiin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kaikkialla Ranskan valtion alueella. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n kumoamisen seurauksena useat hugenotit l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t siirtolaisiksi protestanttisiin maihin: Englantiin, Saksaan, Sveitsiin, Alankomaihin ja sen siirtomaihin. Voidaan puhua 200\xc2\xa0000 pakolaisesta, joista useat olivat k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja kaupunkien porvarisperheiden j\xc3\xa4seni\xc3\xa4._NEWLINE_Hiljattain historioitsijat Michel Morrineau ja Jannine Garrisson ovat luoneet huomattavasti monivivahteisempaa kuvaa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n karkotusjulistuksen taloudellisista seurauksista. Voidaan siis havaita, ett\xc3\xa4 Ranskan talous oli komean suurellinen vuonna 1686. Ranskalaisten asuma-alueiden syntyminen eri puolille Eurooppaa salli my\xc3\xb6s uusien vientimarkkinoiden avaamisen, mutta samalla se merkitsi tulevan vuosisadan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ranskankielisen kulttuurin nousua Eurooppaa dominoivaksi._NEWLINE_Nantesin julistuksen kumoamisella oli my\xc3\xb6s ep\xc3\xa4suoria vaikutuksia protestanttien kapinoihin, kuten ns. kamisardien sota. My\xc3\xb6s k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen katoliseen uskontoon lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi. Protestanttinen uskontunnustus ei ollut kuin pieni v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6 Ranskassa Ludvig XIV:n aikana. Se ei ollut koskaan yli 10\xc2\xa0% suurempi, ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n uskonsotien aikana._NEWLINE_Kesytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 aateliston Ludvig XIV kesytti my\xc3\xb6s uskonnon. Jos lukuisat aateliston j\xc3\xa4senet tunnustivat protestanttista uskontoa 1500-luvulla, niin kysymys oli enemm\xc3\xa4n politiikasta kuin uskosta, joskin jotkut heist\xc3\xa4 liittyv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s Jean Calvinin joukkoihin. Ludvig XIV loi hovin, joka perustui tasapainoon eri aatelisten ryhmittyminen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Kuningas onnistui k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n lukuisia protestanttisia aatelisia, jotka tavoitellakseen teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 hovissa k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t kaikkein katolisimman ruhtinaan uskontoon, katolilaisuuteen. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t historioitsijat ovatkin tulkinneet asian niin, ett\xc3\xa4 Ranskan tuli olla hallittu \xe2\x80\x9dyhden kuninkaan, yhden uskon ja yhden lain perusteella\xe2\x80\x9d. Mazarinin kuoleman j\xc3\xa4lkeen Ludvig ministereineen v\xc3\xa4hensi pala palalta protestanttien erioikeuksia, joita monarkia oli sallinut vuodesta 1598 l\xc3\xa4htien. N\xc3\xa4iden oikeuksien poistaminen ei ollut \xc3\xa4kkipikaistuksissa tehty toimenpide, vaan hidas ja pehme\xc3\xa4 jatkuma, sill\xc3\xa4 protestanteilla ei ollut p\xc3\xa4tev\xc3\xa4\xc3\xa4 ja karismaattista johtajaa, joka olisi saattanut kilpailla katolisen monipuolisen ja vahvan propagandan kanssa.\n_START_SECTION_\nLudvig rakentajana\n_START_PARAGRAPH_\nKuningas Ludvig XIV:n ajatuksissa kuningaskunnan suuruutta mitattiin sen rakentamisen mahtavuudella. Sen lis\xc3\xa4ksi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n laajennutti v\xc3\xa4hitellen koko hallituskautensa ajan mahtavaa Versailles'n palatsia, h\xc3\xa4n rakensi my\xc3\xb6s Marlyn palatsin, johon h\xc3\xa4n saattoi kutsua kaikkein intiimeimpi\xc3\xa4 vieraitaan. Kaikissa palatseissaan, kuten hallituskautensa alkuajan Saint Germainissa, h\xc3\xa4n toteutti Andr\xc3\xa9 Le N\xc3\xb4tren suunnittelemat puutarhat._NEWLINE_Pariisissa h\xc3\xa4n rakennutti Seinen ylitse viev\xc3\xa4n Kuninkaallisen sillan (Pont Royal). Se rahoitettiin kuninkaan henkil\xc3\xb6kohtaisista varoista, jotka oli tosin kansalta veroina ker\xc3\xa4tty. Muita olennaisesti Pariisin kaupunkikuvaan liittyvi\xc3\xa4 rakennuskohteita olivat Champs-\xc3\x89lys\xc3\xa9es-katu, H\xc3\xb4tel des Invalides eli sotainvalidien ja el\xc3\xa4kel\xc3\xa4isten kotikasarmi sek\xc3\xa4 Vend\xc3\xb4me- ja Victoires-aukiot. Kiinnostuksensa tieteisiin h\xc3\xa4n ilmaisi rakennuttamalla Pariisin observatorion. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaikki ovat edelleenkin osa Pariisin kaupunkikuvaa._NEWLINE_Ludvig XIV uudisti perusteellisesti kaupunkirakenteita muun muassa Lilless\xc3\xa4, Besan\xc3\xa7onissa, Belfortissa ja Brian\xc3\xa7onissa; h\xc3\xa4n n\xc3\xa4et antoi kaupunkien linnoitusten luomisen Vaubanin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Er\xc3\xa4it\xc3\xa4 kaupunkeja kuten Versailles ja Neuf-Brisach h\xc3\xa4n joko perusti tai kehitti suurimittaisesti. Parantaakseen kuninkaallista laivastoa Ludvig XIV kehitti sek\xc3\xa4 Brestin ett\xc3\xa4 Toulonin satamia ja arsenaaleja. H\xc3\xa4n perusti Rochefortin sotasataman Atlantin rannalle, mutta kehitti my\xc3\xb6s Lorientin ja S\xc3\xa8ten kauppasatamia sek\xc3\xa4 perusti vapaasataman ja kaleerilaivaston Marseilleen._NEWLINE_Ludvig XIV t\xc3\xb6it\xc3\xa4 eri puolilla Ranskaa ovat my\xc3\xb6s: vuonna 1680 aloittaneen Com\xc3\xa9die-Fran\xc3\xa7aisen luominen, sek\xc3\xa4 vuonna 1681 tapahtunut Midin kanavan avaaminen liikenteelle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kanava yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Atlantin ja V\xc3\xa4limeren ja kulkee Toulousen kautta. Marraskuussa vuonna 1682 kuningas laski Lyc\xc3\xa9e Louis-le-Grand -coll\xc3\xa8gen peruskiven Pariisissa; oppilaitoksesta tuli nopeasti hyvin suosittu ja samalla my\xc3\xb6s arvostettu. Vuonna 1702 h\xc3\xa4n jakoi Pariisin 20 kortteliin eli arrondissementiin ja perusti kaupunkiin julkisen katuvalaistuksen sek\xc3\xa4 poliisivoimat, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli p\xc3\xa4ivyst\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin kaduilla.\n_START_SECTION_\nLudvig XIV \xe2\x80\x93 taiteiden suojelija\n_START_PARAGRAPH_\nFouquet\xe2\x80\x99n pid\xc3\xa4tyksen j\xc3\xa4lkeen Aurinkokuningas halusi matkia ministerins\xc3\xa4 loistavan ylellist\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Ludvig XIV oli \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen tuhlaileva ja kulutti suunnattomia summia kuninkaallisen hovin menoihin. H\xc3\xa4n toimi mesenaattina ja taiteiden suojelijana tukiessaan taloudellisesti aikakautensa suuria kulttuurihenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4, joita olivat esimerkiksi Moli\xc3\xa8re (yst\xc3\xa4vyyden sinettin\xc3\xa4 h\xc3\xa4n suostui tulemaan h\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4isen lapsensa sylikummiksi), muusikko Jean-Baptiste Lully tai sisustaja Charles Le Brun ja puutarhuri Andr\xc3\xa9 Le N\xc3\xb4tre. H\xc3\xa4n sijoitti Ranskan akatemian henkil\xc3\xb6kohtaiseen valvontaansa, ja h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli akatemian \xe2\x80\x9dprotecteur\xe2\x80\x9d. Ludvig XIV k\xc3\xa4ytti merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 summia Louvren uudistamiseen ennen kuin oli lopullisesti p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt valita Versailles\xe2\x80\x99n kuninkaalliseksi residenssikseen. H\xc3\xa4n muutti Versailles'hin vuonna 1682 kahdenkymmenen vuoden uudistus- ja laajennust\xc3\xb6iden j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Ludvig XIV:n el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntyyli\xc3\xa4 ja kulttuuriharrastuksia matkittiin l\xc3\xa4hes kaikissa Euroopan hoveissa. El\xc3\xa4m\xc3\xa4nmuodon vaikutukset levisiv\xc3\xa4t porvaristoonkin, joskin laimentuneina ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4isin\xc3\xa4 viittauksina alkuper\xc3\xa4iseen. Aurinkokuninkaan aikakautta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti barokin aikakautena, joskin Ranskassa on vakiintunut nimitys Ludvig XIV -tyylist\xc3\xa4 ja -kaudesta.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rkiavioliitto\n_START_PARAGRAPH_\nEspanjalaiset hyv\xc3\xa4ksyiv\xc3\xa4t 7. marraskuuta 1659 Pyreneiden rauhansopimuksen allekirjoittamisen. Sopimuksella m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin tarkoin Ranskan ja Espanjan v\xc3\xa4linen raja Pyreneill\xc3\xa4. Ludvig XIV hyv\xc3\xa4ksyi, ehk\xc3\xa4 vastentahtoisesti, sopimuksen pyk\xc3\xa4lien noudattamisen, jopa sen, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen odotettiin avioituvan infanta Marie-Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se d\xe2\x80\x99Autrichen (1638\xe2\x80\x931683) kanssa. Marie-Th\xc3\xa9r\xc3\xa8se oli Espanjan kuninkaan Filip IV:n ja Ranskan prinsessan Elisabetin tyt\xc3\xa4r._NEWLINE_Avioliitto solmittiin Baskimaalla, Saint-Jean-de-Luz\xe2\x80\x99n kaupungissa 9. kes\xc3\xa4kuuta 1660. Ludvig XIV oli tutustunut tulevaan aviopuolisoonsa vain kolme p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 aiemmin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei osannut lainkaan ranskaa, mutta juorut kertovat, ett\xc3\xa4 Ludvig t\xc3\xa4ytti miehiset velvollisuutensa kiihke\xc3\xa4sti, todistajien l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 ollessa.\n_START_SECTION_\nKysymys perimyksest\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVallanperimysongelmat ja samalla my\xc3\xb6s Ludvig XIV:n terveys tulivat ajankohtaisiksi hallituskauden lopulla. Vuonna 1711 h\xc3\xa4nen poikansa Ludvig (\xe2\x80\x9dGrand Dauphin\xe2\x80\x9d) kuoli isorokkoon 49-vuotiaana. Seuraavana vuonna Ludvig XIV:n pojanpoika, Burgundin herttua Ludvig (1682\xe2\x80\x931713), josta oli is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kuoleman j\xc3\xa4lkeen tullut dauphin, ja h\xc3\xa4nen toinen poikansa Bretagnen herttua Ludvig kuolivat molemmat tuhkarokkoon. Burgundin herttuan vanhin poika oli kuollut jo vuonna 1705. H\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 j\xc3\xa4i vain yksi poika, Anjoun herttua, tuleva Ludvig XV.\n_START_SECTION_\nEspanjalainen sukuhaara\n_START_PARAGRAPH_\nGrand dauphinin toinen poika valittiin Espanjan kuninkaaksi vuonna 1700, ja h\xc3\xa4n otti nimekseen Filip V. Samalla h\xc3\xa4n luopui kaikista vaatimuksistaan Ranskan kruunuun ns. Espanjan perimyssodan yhteydess\xc3\xa4 ja sen p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neess\xc3\xa4 Utrechtin rauhassa. N\xc3\xa4in Ludvig XIV toteutti haaveensa saada oman sukunsa Bourbon-dynastian j\xc3\xa4sen Espanjan valtaistuimelle. Huolimatta useista muutoksista Bourbon-suku on s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4nyt Espanjan kruunun hallussaan aina meid\xc3\xa4n p\xc3\xa4iviimme saakka, ja kuningas Felipe VI on n\xc3\xa4in ollen Ludvig XIV:n j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4inen suoraan alenevassa polvessa.\n_START_SECTION_\nRanskalainen sukuhaara\n_START_PARAGRAPH_\nMit\xc3\xa4 tulee muuhun perimykseen, Berryn herttua Kaarle (synt. 1686) kuoli vuonna 1714. Espanjan sukuhaaraa lukuun ottamatta Ludvig XIV:n ainoa legitiimi miespuolinen perillinen oli Anjoun herttua, Ludvigin pojanpojanpoika. H\xc3\xa4n oli vuonna 1710 syntynyt pieni ja heikon terveyden omaava poika. Kun ei ollut j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 kuin hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ns. veriprinssej\xc3\xa4, jotka kuuluivat Bourbon-suvun nuorempiin haaroihin, p\xc3\xa4\xc3\xa4tti kuningas Ludvig XIV vahvistaa kuninkaallista perhett\xc3\xa4 laillistamalla perimykseen oikeutetuiksi my\xc3\xb6s Mainen herttuan Louis August Burbonin ja Toulousen kreivin Louis Alexandren, jotka olivat kuninkaan aviottomia lapsia suhteesta rouva de Montespanin kanssa. Kuninkaan laillinen suora j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4inen Anjoun kreivi tuli kuitenkin dauphiniksi ja lopulta hallitsijaksi nimell\xc3\xa4 Ludvig XV. H\xc3\xa4nen alaik\xc3\xa4isyytens\xc3\xa4 t\xc3\xa4hden valtionhoitajan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t oli uskottu Orl\xc3\xa9ansin Filipille (1674\xe2\x80\x931723), joka oli Ludvig XIV:n veljenpoika ja v\xc3\xa4vy.\n_START_SECTION_\nViimeiset vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nVanhana miehen\xc3\xa4 Aurinkokuninkaalla oli monia sairauksia joita l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit yrittiv\xc3\xa4t parantaa ajan parhaan tiet\xc3\xa4myksen mukaan. Ne kuitenkin vain pahensivat potilaan vointia. Er\xc3\xa4\xc3\xa4seen hoitoon kuului hampaiden vet\xc3\xa4minen suusta ja l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeeksi tarjottiin jauhettuja kyyk\xc3\xa4\xc3\xa4rmeit\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4isten hedelmien sy\xc3\xb6mist\xc3\xa4. Viimeisin vaiva oli kuolio, ja sit\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4kittiin aasinmaidolla. _NEWLINE_Kun hallitsija tunsi loppunsa olevan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4, h\xc3\xa4n pyysi pojanpojanpoikansa, tulevan Ludvig XV:n luokseen ja antoi h\xc3\xa4nelle t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 neuvoja. Neuvot kuuluivat seuraavasti: \xe2\x80\x9d\xc3\x84l\xc3\xa4 rakasta minun laillani rakennustaidetta ja sotia. P\xc3\xa4invastoin, yrit\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 rauhassa naapureittesi kanssa... Kuuntele hyvi\xc3\xa4 neuvoja ja noudata niit\xc3\xa4, yrit\xc3\xa4 parantaa kansan elinoloja, mihin min\xc3\xa4 en valitettavasti koskaan kyennyt...\xe2\x80\x9d T\xc3\xa4t\xc3\xa4 voi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kuolevan hallitsijan rehellisin\xc3\xa4 itsetilityksen\xc3\xa4._NEWLINE_Ludvig XIV kuoli 76-vuotiaana 1. syyskuuta 1715 jalassaan olevan kuolion aiheuttamaan verenmyrkytykseen. H\xc3\xa4n olisi t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt nelj\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuluttua 77. H\xc3\xa4nen sanotaan julistaneen kuolinvuoteellaan: \xe2\x80\x9dMin\xc3\xa4 l\xc3\xa4hden, mutta valtio s\xc3\xa4ilyy aina\xe2\x80\x9d. Ludvig XIV:n hallituskausi oli kest\xc3\xa4nyt 72 vuotta ja sata p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4, ja se olikin yksi kaikkien aikojen pisimmist\xc3\xa4 valtakausista. H\xc3\xa4net haudattiin kaikin mahdollisin kirkollisin sakramentein, jotka ovat \xe2\x80\x9dkaikkein kristillisimm\xc3\xa4lle kuninkaalle\xe2\x80\x9d omistettuja, ja h\xc3\xa4nen hautansa sijaitsi Saint-Denisin luostarin basilikassa._NEWLINE_Ranskan vallankumouksen aikana kapinalliset ry\xc3\xb6stiv\xc3\xa4t Ludvig XIV:n haudan ja kuninkaan j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n tarinan mukaan er\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 illallisella Britanniassa is\xc3\xa4nt\xc3\xa4 esitteli vierailleen harvinaisen arvoesineen: Ranskan aurinkokuninkaan Ludvig XIV:n balsamoidun syd\xc3\xa4men, jonka h\xc3\xa4n kertoi ostaneensa vallankumouksellisilta. Vieraiden joukossa oli my\xc3\xb6s erikoisista ruokailutottumuksistaan tunnettu pappi ja pedagogi William Buckland. H\xc3\xa4n saattoi tarjota omille vierailleen esimerkiksi peltohiirt\xc3\xa4, krokotiilia, pingviini\xc3\xa4 tai vaikka koiranpentua. N\xc3\xa4hdess\xc3\xa4\xc3\xa4n Ludvigin syd\xc3\xa4men h\xc3\xa4n totesi: \xe2\x80\x9dOlen sy\xc3\xb6nyt el\xc3\xa4m\xc3\xa4ni aikana monia outoja asioita, mutta en koskaan kuninkaan syd\xc3\xa4nt\xc3\xa4.\xe2\x80\x9d Sitten h\xc3\xa4n nappasi elimen haarukkaansa ja s\xc3\xb6i sen."