b'\n_START_ARTICLE_\nBourbon-restauraatio\n_START_SECTION_\nAlkuvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nRanskan suuren vallankumouksen synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n sis\xc3\xa4poliittisen kaaoksen ja valtatyhji\xc3\xb6n luomalle n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6lle astui Napoleon Bonaparte joka kaappasi vallan ja julistautui keisariksi hallitsijanimell\xc3\xa4 Napoleon I. H\xc3\xa4n kukisti my\xc3\xb6s Ranskaan hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nneet ulkovaltojen armeijat ja laajensi sen alueita huomattavasti. Iso-Britannian p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri William Pitt julisti vuonna 1798, ett\xc3\xa4 Ranska pit\xc3\xa4\xc3\xa4 pakottaa luopumaan valloituksistaan ja sen pit\xc3\xa4\xc3\xa4 vet\xc3\xa4yty\xc3\xa4 vanhojen rajojensa taakse. _NEWLINE_Tilaisuutta Ranskan ja Napoleonin ly\xc3\xb6miseen ei saatu ennen vuotta 1812, joilloin Ranskan armeija k\xc3\xa4rsi musertavan tappion Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Lokakuussa 1813 Ranskan armeija k\xc3\xa4rsi Leipzigin taistelussa tappion Preussin, It\xc3\xa4vallan ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n muodostamalle liittokunnalle. Taistelussa kuoli l\xc3\xa4hes 70 000 ranskalaista sotilasta. Samaan aikaan Iso-Britannian armeija eteni Espanjan kautta kohti Ranskaa. Joulukuussa 1813 liittouman armeijat tunkeutuivat Ranskaan ja maaliskuun 31. vuonna 1814 liittoutuneet marssivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n tsaari Aleksanteri I:n johdolla Pariisiin. Ranskan ensimm\xc3\xa4inen keisarikunta oli kukistunut.  _NEWLINE_Napoleon luopui kruunusta 11. huhtikuuta 1814. Liittouman edustajat antoivat Napoleonin pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Ranskan keisarin arvonimen ja h\xc3\xa4nelle annettiin hallittavakseen Elban saari V\xc3\xa4limerelt\xc3\xa4. Ranskalle perustettiin v\xc3\xa4liaikainen hallitus, jonka johtajaksi asetettiin kokenut poliittinen peluri, ruhtinas Talleyrand. Talleyrand oli pohdinnoissaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tynyt siihen, ett\xc3\xa4 Napoleonin hallinto ei ole Ranskan etu ja h\xc3\xa4net tulee syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4. Uudeksi hallitsijaksi h\xc3\xa4n kaavaili aluksi Napoleonin poikaa ja h\xc3\xa4nen alaik\xc3\xa4isyytens\xc3\xa4 ajan hallitsevaa sijaishallitusta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n ajatuksen h\xc3\xa4n joutui hylk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, sill\xc3\xa4 Iso-Britannia ei voinut ehdotusta hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4.  _NEWLINE_Ainoaksi vaihtoehdoksi j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t Bourbonit. Vallankumouksen aikana murhatun kuninkaan Ludvig XVI:n veli eleli Iso-Britanniassa maanpaossa ja h\xc3\xa4nelle tarjottiin kuninkuutta. Jo kuusissakymmeniss\xc3\xa4 oleva Ludvig suostui ja otti hallitsijanimekseen Ludvig XVIII. Uusi kuningas sairasti kihti\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen oli ajoittain vaikea hengitt\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen maltillinen suhtautumisensa hallitusasioihin ja ilmiselv\xc3\xa4 \xc3\xa4lykkyytens\xc3\xa4 tekiv\xc3\xa4t vaikutuksen kaikkiin, jopa kuninkaallisiin yleens\xc3\xa4 pense\xc3\xa4sti suhtautuvaan Talleyrandiin. H\xc3\xa4net kuningas palkitsi hallituksensa ulkoministerin viralla.  _NEWLINE_Ranskassa oli kansalaispiirej\xc3\xa4, jotka olisivat halunneet pyyhk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vuoden 1789 vallankumouksen ja Napoleonin valtakauden yli paksun viivan ja palata sit\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4neeseen l`Ancien R\xc3\xa9gimen aikaan, jossa itsevaltias kuningas hallisi Jumalan armosta. Heit\xc3\xa4 miellytti kuninkaan p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s hyl\xc3\xa4t\xc3\xa4 trikolorilippu ja Marseljeesi valtiosymboleina. Se, mit\xc3\xa4 kuningas teki seuraavaksi, ei miellytt\xc3\xa4nyt heit\xc3\xa4 lainkaan.  _NEWLINE_Ruhtinas Talleyrand oli t\xc3\xa4hdent\xc3\xa4nyt Ludvigille, ett\xc3\xa4 paluuta vuotta 1789 edelt\xc3\xa4neeseen tilanteeseen ei ollut. Kuninkaan piti olla maltillinen ja sovinnollinen sek\xc3\xa4 kunnioitettava vapaamielisi\xc3\xa4 aatteita. Ludvig kuunteli Talleyrandia ja antoi Ranskalle perustuslain, vuoden 1814 peruskirjan joka er\xc3\xa4in muutoksin pysyi k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vuoteen 1848. Sen mukaan Ranskalle tuli kaksikamarinen parlamentti. Ylemp\xc3\xa4\xc3\xa4n kamariin, p\xc3\xa4\xc3\xa4rien kamariin tuli kuninkaan nimitt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 ylh\xc3\xa4isaatelin edustajia. Alemman kamarin j\xc3\xa4senet valittiin vaaleilla, mutta \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeus koski vain pient\xc3\xa4, kaikkein varakkaimman kansanosan miehi\xc3\xa4. Uusia lakiesityksi\xc3\xa4 saattoivat tehd\xc3\xa4 vain kuninkaan nimitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t ministerit.  Laki takasi lehdist\xc3\xb6n- ja uskonnonvapauden, joskin katolinen kirkko sai valtiokirkon aseman. Jotkut ranskalaisista pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t Ludvig XVIII:t\xc3\xa4 nyt l\xc3\xa4hes maanpetturina. Heit\xc3\xa4 ryhdyttiin kutsumaan ultrarojalisteiksi.   _NEWLINE_Taitavan ulkoministerins\xc3\xa4 Talleyrandin ansiosta Ranska sai ulkopoliittista menestyst\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4inen Pariisin rauha solmittiin toukokuun 30. vuonna 1814. Ranska sai yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4n edullisen rauhan, sill\xc3\xa4 Iso-Britannian neuvottelija lordi Castlereigh totesi, ett\xc3\xa4 Ranskaa ei saa n\xc3\xb6yryytt\xc3\xa4\xc3\xa4, vaan maailma tulee palauttaa rauhallisiin uomiinsa. Ranskan alue tuli j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 vuoden 1792 rajojen mukaiseksi, sen ei tarvinnut maksaa sotakorvauksia ja se sai jopa pit\xc3\xa4\xc3\xa4 ry\xc3\xb6st\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 taide-esineet. Se sai takaisin suurimman osan siirtomaistaan.Se kutsuttiin mukaan Wienin kongressiiin. Asiat n\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t sujuvan, kunnes Napoleon puuttui peliin.\n_START_SECTION_\nSatap\xc3\xa4iv\xc3\xa4inen keisarikunta\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1815 helmikuun viimeisin\xc3\xa4 p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 Napoleonin oli onnistunut huomaamattomasti poistua 1500 miehen kanssa Elbalta ja tehd\xc3\xa4 maihinnousu Ranskaan. Maaliskuun 10. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli asettunut Lyoniin. Kolme p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin Wienin kongressi antoi julkilausuman, ett\xc3\xa4 Napoleon on asetettu valtiokiroukseen maailmanrauhan rikkojana. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoitti, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen kanssaan ei neuvoteltaisi. Maaliskuun 19 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 iltah\xc3\xa4m\xc3\xa4riss\xc3\xa4 kuningas Ludvig XVIII l\xc3\xa4hti maanpakoon ja seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Napoleon asettui kuninkaanpalatsiin.   _NEWLINE_Napoleonin onnistui palata keisariksi ilman, ett\xc3\xa4 ainoatakaan ihmishenke\xc3\xa4 oli menetetty. Napoleon muodosti kannattajistaa uuden hallituksen ja l\xc3\xa4hetti ulkomaille viestej\xc3\xa4, joissa julisti tulleensa vapauttajana ja haluavansa vain rauhaa kaikkien kanssa. 22. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 maaliskuuta 1815 Wellingtonin herttua ilmoitti l\xc3\xa4htev\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Alankomaihin perustamaan uutta armeijaa.  _NEWLINE_Napoleonia ja Ranskaa vastaan ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi suuri liittokunta. Ensiksi Napoleon k\xc3\xa4vi taistelun Preussin armeijaa vastaan 16. kes\xc3\xa4kuuta. Taistelu p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Ranskan hyv\xc3\xa4ksi, mutta marsalkka Bl\xc3\xbccherin johtamaa armeijaa ei saatu kokonaan voitetuksi. Waterloon taistelussa Wellingtonin herttuan johtama brittiarmeija ja marsalkka Bl\xc3\xbccherin yhdistyneet joukot l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t Ranskan armeijan. Napoleon k\xc3\xa4rsi murskatappion.  _NEWLINE_Keisarikunta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi kun Napoleon antoi vallastaluopumuskirjansa 22. kes\xc3\xa4kuuta vuonna 1815. Britit olivat toivoneet, ett\xc3\xa4 Ranskan hallitus surmaisi Napoleonin, mutta sen todettiin olevan liian heikko tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n mit\xc3\xa4\xc3\xa4n Napoleonin suhteen. Niinp\xc3\xa4 h\xc3\xa4net vietiin Saint Helenan saarelle. Ludvig XVIII palasi palatsiinsa Pariisiin. Ranskassa oli luvassa pieni\xc3\xa4 v\xc3\xa4lienselvittelyit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLudvig XVIII:n valtakausi\n_START_PARAGRAPH_\nPariisin asukkaat eiv\xc3\xa4t tulleet riemuiten kuningastaan vastaan, kun h\xc3\xa4n palasi maanpaosta. Kuningas muodosti uuden hallituksen, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli poistaa viroistaan kaikki ne, jotka olivat mahdollistaneet kuningas Ludvig XVI:n teloituksen ja Napoleonin paluun valtaan. My\xc3\xb6s kansanedustuslaitos saatiin hankkeeseen mukaan ja se s\xc3\xa4\xc3\xa4tikin lain, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4llaiset henkil\xc3\xb6t on karkoitettava maasta loppuel\xc3\xa4m\xc3\xa4kseen. My\xc3\xb6s Talleyrand erotettiin, sill\xc3\xa4 kuningas halusi miellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n tsaari Aleksanteri I: t\xc3\xa4 ja vanhaa ruhtinasta pidettiin parantumattoman ep\xc3\xa4luotettavana juonittelijana. _NEWLINE_Talleyrandin tilalle kuningas nimitti uudeksi ulkoministeriksi Armand Emmanuel du Plessis de Richelieun jonka ensimm\xc3\xa4inen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli neuvotella uusi rauhansopimus. Erityisesti Iso-Britanniassa oli noussut esiin poliitikkoja, jotka halusivat laittaa Ranskan polvilleen. Neuvotteluihin l\xc3\xa4hdettiin kuitenkin sill\xc3\xa4 ajatuksella, ett\xc3\xa4 turha alistaminen on uuden sodan siemen. Uudet rauhanehdot eiv\xc3\xa4t olleet yht\xc3\xa4 liev\xc3\xa4t kuin edellisell\xc3\xa4 kerralla. Nyt Ranskan alue palautettiin vuoden 1789 rajoihin, sen piti maksaa 700 miljoonaa frangia sotakorvauksia ja palauttaa varastetut taide-esineet. Lis\xc3\xa4ksi sen pohjois- ja it\xc3\xa4osiin asetettiin miehitysjoukot viideksi vuodeksi. _NEWLINE_Maa saavutti ulkopolitiikallaan Euroopan maiden luottamuksen ja se kutsuttiin vuonna 1818 pidettyyn Aachenin kongressiin, joka oli it\xc3\xa4valtalaisen ruhtinas Klemens von Metternichin idea. Kokouksessa sovittiin aloitettavaksi uusi aikakausi, jossa vallitsisi rauha, hallitsijan yksinvalta sek\xc3\xa4 alamaisten kunnioitus ja valtioiden sis\xc3\xa4inen vakaus. Valistusaatteet ja kaikenlainen turha vapausajattelu oli painettava rauhan s\xc3\xa4ilymisen nimiss\xc3\xa4 taka-alalle. Ranskan hallituksella ei ollut t\xc3\xa4llaista ajattelua mit\xc3\xa4\xc3\xa4n vastaan, sill\xc3\xa4 se halusi pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n kest\xc3\xa4neen sis\xc3\xa4isten levottomuuksien ja sotien leimaaman ajan viimein loppuvan.\n_START_SECTION_\nKonservatiivisuuntaus vahvistuu\n_START_PARAGRAPH_\nSanomalehdist\xc3\xb6 oli Euroopassa 1800- luvun alkupuolella jo varsin kehittynyt instituutio joka kykeni muokkaamaan lukevan yleis\xc3\xb6n mielipidett\xc3\xa4. Vuoden 1814 peruskirjan mukaan sanomalehdist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli oikeus ilmaista itse\xc3\xa4\xc3\xa4n vapaasti. Vuosien 1815- 1830 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 lehdist\xc3\xb6n vapauteen puututtiin usealla eri asetuksella ja lailla. Ensimm\xc3\xa4isen kerran sen vapauteen puututtiin vuoden 1819 lailla. Lain mukaan jokaisen sanomalehden tai aikakauslehden, joka k\xc3\xa4sitteli politiikkaa ja ilmestyi useammin kuin kerran kuukaudessa, tuli alistua prefektin ennakkotarkastukseen. Uusia rajoituksia tuli vuonna 1820 ja lehden, jota ei tarkastettu, tuli maksaa suuret sakot tai joutua lakkautettavaksi. Vuoden 1822 laki teki lehdist\xc3\xb6nvapaudesta k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 lopun, sill\xc3\xa4 kielsi uskontojen ja kuninkaan arvostelun. Laki puri my\xc3\xb6s \xc3\xa4\xc3\xa4rimonarkisteihin, joiden lehdist\xc3\xb6 ei voinut siet\xc3\xa4\xc3\xa4 Ludvig XVIII:n peruskirjaa ja henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Lakia lievennettiin taas vuonna 1828.  _NEWLINE_Vanhaan aateliin kuulunut Fran\xc3\xa7ois-Ren\xc3\xa9 de Chautebriand, joka oli runoilija ja Ranskan Lontoon suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s, oli Bourbon-restauraation n\xc3\xa4kyvi\xc3\xa4 hahmoja. Toisaalta h\xc3\xa4n kaipasi l\xc2\xb4ancien r\xc3\xa9gime\xc3\xa4, mutta ei oikein halunnut t\xc3\xa4ysin tuomita vallankumoustakaan. Nuorena h\xc3\xa4n aluksi ihalia Napoleonia, mutta inhosi t\xc3\xa4t\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tultua keisariksi ja ker\xc3\xa4si aineistoa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tekemist\xc3\xa4 rikoksista. H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Bourboneja ja Ludvig XVIII:t\xc3\xa4 Ranskan onnen kannalta parempana vaihtoehtona. H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi ajatuksissaan sekavahkoon oppirakennelmaan: kuninkaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 olla itsevaltias, mutta h\xc3\xa4nen hallituksensa tulee olla kansan poliittisen mielipiteen mukainen. _NEWLINE_Maanpaosta palanneille ultrarojalisteille t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli liian vapaamielist\xc3\xa4. He vaativat, ett\xc3\xa4 aateliston on saatava takaisin kaikki vanhat etuoikeutensa ja saatava korvaukset menetetetyst\xc3\xa4 omaisuudesta. He toimeenpanivat kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1815 toimeen "valkoisen hirmuvallan" jonka aikana murhattiin toistatuhatta Napoleonin kannattajaa ja vanhaa vallankumouksellista. He painostivat kuningasta kansanedustuslaitoksen ylemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kamarissa, jossa heill\xc3\xa4 oli enemmist\xc3\xb6. Jotkut ultrarojalistit jopa kaipasivat Ranskasta vuonna 1819 vedettyj\xc3\xa4 miehitysjoukkoja takaisin. Heid\xc3\xa4n mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n vain suurvaltojen aseet pit\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t jakobiinit poissa vallasta. _NEWLINE_Poliittinen ilmapiiri kiristyi vuonna 1820, kun Charles Ferdinand , Berryn herttua, murhattiin. Herttua oli 13. 2. 1820 poistumassa oopperasta kotiinsa, kun Napoleonia fanaattisesti ihaillut satulasep\xc3\xa4nkis\xc3\xa4lli Louvel puukotti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4. Louvel halusi raivata pois koko Bourbonien suvun, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n j\xc3\xa4rkeili, ett\xc3\xa4 jos kruununperillinen kuolee, sammuu koko suku mieslinjaltaan. Ultrarojalistit eiv\xc3\xa4t pit\xc3\xa4neet suurimpana syyllisen\xc3\xa4 rikokseen murhaajaa, vaan perustuslakia. Heid\xc3\xa4n mukaansa se palveli vain Bourbonien vihollisia. _NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4 jatkoi murhan j\xc3\xa4lkeen aluksi Richelieun herttua, mutta h\xc3\xa4n joutui huomaamaan ultrarojalistien jatkuvan vaikutusvallan kasvun ja eroamaan paikaltaan. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4  seurasi kreivi Joseph de Vill\xc3\xa8le, joka oli varsin maltillinen, mutta joutui my\xc3\xb6skin taipumaan ultrarojalistien tahtoon. H\xc3\xa4nen aikanaan v\xc3\xa4hennettiin \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeutettujen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 nostamalla siihen vaadittavaa varallisuusrajaa. Jatkamalla tasapainopolitiikan linjalla h\xc3\xa4n sai yhteiskuntarauhan s\xc3\xa4ilym\xc3\xa4\xc3\xa4n.  _NEWLINE_Ulkopolitiikassaan Ranska teki n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n eleen, jolla osoitti olevansa Euroopan konservatiivisen taantumussuuntauksen j\xc3\xa4sen. Vuonna 1822 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n tsaari esitti, ett\xc3\xa4 Espanjan tilanteeseen pit\xc3\xa4\xc3\xa4 puuttua. Espanjalaiset olivat sy\xc3\xb6sseet ep\xc3\xa4suositun kuninkaansa vallasta ja t\xc3\xa4t\xc3\xa4 pidettiin vaarallisena Euroopan politiikalle. Huhtikuussa vuonna 1823 Ranskan armeija hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Espanjaan palauttaakseen Ferdinandin valtaistuimelleen. Joseph de Vill\xc3\xa8le joutui t\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin taipumaan ultrarojalistien tahtoon, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ei invaasiota kannattanut, pit\xc3\xa4en sit\xc3\xa4 ihmishenkien ja rahan tuhlauksena. Espanjan armeija teki tuskin lainkaan vastarintaa ja ep\xc3\xa4suosittu hallitsija palasi valtaan ranskalaisten tuella.  _NEWLINE_Terveysongelmista k\xc3\xa4rsinyt kuningas Ludvig XVIII pysyi maltillisena loppuun asti. H\xc3\xa4nen lausuntonsa olivat yleens\xc3\xa4 harkittuja, mutta ne eiv\xc3\xa4t kelvanneet ultarojalisteille eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 liberaaleille. Kumpikaan osapuoli ei tuntenut saavansa niist\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n irti. Viimeisen\xc3\xa4 hallitustoimenaan h\xc3\xa4n erotti mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n liian konservatiivin ulkoministerin Chautebriandin.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84\xc3\xa4rikonservatiivinen Kaarle X\n_START_PARAGRAPH_\nTasapainopolittiikkaa ja maltillisuutta suosineen Ludvig XVIII:n seuraajaksi nousi vuonna 1824 valtaistuimelle Kaarle X. H\xc3\xa4nelle kaikki mik\xc3\xa4 liittyi vallankumoukseen tai liberalismiin oli v\xc3\xa4ltett\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kauhistuttavaa. H\xc3\xa4n ei ollut antanut edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4lleen anteeksi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n julkaisemaa vuoden 1814 peruskirjaa.  _NEWLINE_Jo uuden kuninkaan kruunajaiset her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t liberaaleissa tyrmistyst\xc3\xa4. Kruunajaiset meniv\xc3\xa4t keskiaikaisten menojen mukaan ja niihin liittyi neuloilla pistely\xc3\xa4 kuvaamaan Kristuksen haavoja ja imusolmuketulehdusta sairastavien koskettelua. Haluttiin osoittaa, ett\xc3\xa4 nyt palautetaan monarkian vanhat oikeudet. Miss\xc3\xa4\xc3\xa4n muualla Euroopassa t\xc3\xa4llaista ei oltu tehty yli sataan vuoteen ja jopa konservatiivisen de Chautebriandin mielest\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli puhdasta h\xc3\xb6lynp\xc3\xb6ly\xc3\xa4.  _NEWLINE_Seuraavaksi Karrle X \xc3\xa4rsytti kansalaisia virkanimityspolitiikallaan. H\xc3\xa4n suosi virkanimityksiss\xc3\xa4\xc3\xa4n vanhaa aatelia ohittaen monet p\xc3\xa4tev\xc3\xa4t nuoret miehet. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n ryhtyi vaatimaan, ett\xc3\xa4 valtionvaroista tulee maksaa korvauksia emigranteille. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 \xc3\xa4rsytti niit\xc3\xa4, jotka olivat el\xc3\xa4neet vallankumouksen hirmuvallan l\xc3\xa4pi Ranskassa, lis\xc3\xa4ksi Ludvig XVIII oli s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4nyt lain, ett\xc3\xa4 vallankumouksen aikana tapahtuneisiin omistussuhteiden muutoksiin ei puututa. Laki haluttiin nyt muuttaa.  _NEWLINE_Joseph de Vill\xc3\xa8le my\xc3\xb6ntyi moniin konservatiivien vaatimuksiin, mutta joutui kuitenkin luopumaan. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 seurasi p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4 Jean-Baptiste de Martignac joka joutui antamaan paikkansa vuonna 1829 \xc3\xa4\xc3\xa4rikonservatiiviselle ja ultrarojalistiselle Jules de Polignacille. De Polignac ei ollut valmis mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisiin kompromisseihin. H\xc3\xa4n uskoi ett\xc3\xa4 kuninkaan on Jumala asettanut ja t\xc3\xa4h\xc3\xa4n on alamaisten tyytyminen. P\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri\xc3\xa4 pidettiin hyv\xc3\xa4moraalisena ja rehtin\xc3\xa4 miehen\xc3\xa4. Tosin monet arvostelivat h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 arvostelukyvyn ja jopa \xc3\xa4lyn puutteesta.\n_START_SECTION_\nOppositio nousee\n_START_PARAGRAPH_\nKaarle X: n aikana ranskalaisista alkoi tulla entist\xc3\xa4 tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4mpi\xc3\xa4 maansa hallintoon ja elinoloihin. Talleyrand esitti pilkallisia huomiotaan ja vaati maalle lehdist\xc3\xb6nvapautta. H\xc3\xa4nen mukaansa Ranska oli ajautumassa kuilun reunalle. H\xc3\xa4n kiinnitti huomionsa nuoreen historioitsijaan Adolphe Thiersiin joka oli yhdess\xc3\xa4 yst\xc3\xa4viens\xc3\xa4 kanssa perustanut sanomalehden, Le Nationalin. Talleyrand ryhtyi tukemaan nuoria miehi\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 n\xc3\xa4ki heiss\xc3\xa4 muutosvoiman.  _NEWLINE_My\xc3\xb6s Orl\xc3\xa9ansin herttua, Ludvig Filip oli oppositiohenkinen. H\xc3\xa4n samaisti itsens\xc3\xa4 liikemiehiin ja ryhtyi etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n kannatusta heid\xc3\xa4n paristaan. H\xc3\xa4n avasi kotinsa salongit loisteliaita juhlia varten ja kutsui niihin liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4n edustajia, poliitikkoja sek\xc3\xa4 taiteilijoita. Juhlissa luettiin Thiersin Le National-lehte\xc3\xa4 puhuttiin liberaaleista ajatuksista. Viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa Ludvig Filip ei selke\xc3\xa4sti asettunut opposition puolelle, vaan antoi ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 kannattavansa sit\xc3\xa4.  _NEWLINE_Lis\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 oppositio sai nuorista kaupunkilaista koulutetuista miehist\xc3\xa4. Heit\xc3\xa4 syrjittiin virkanimityksiss\xc3\xa4 vanhan aatelin kustannuksella. Hallitsevat piirit pitiv\xc3\xa4t heille soveliaana l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vain papin ammattia.  _NEWLINE_Napoleonin sotien j\xc3\xa4lkeen Ranskaan oli syntynyt uusi yhteiskuntaluokka: kaupunkik\xc3\xb6yh\xc3\xa4list\xc3\xb6. Siihen kuului kis\xc3\xa4llej\xc3\xa4, oppipoikia, n\xc3\xa4lkiintyneit\xc3\xa4 osa-aikaty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja tehdasty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Se tunsi olevansa yht\xc3\xa4 riistetty\xc3\xa4 kuin talonpojat olivat olleet vuonna 1789. Se ei n\xc3\xa4hnyt muuta mahdollisuutta el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 parantumiseen kuin vallankumouksen.   _NEWLINE_De Polignacin hallitus tiesi hyvin, ett\xc3\xa4 sen suosio oli v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen. Kansansuosiota p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin hankkia voittoisalla sodalla. Ranskan joukot hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Algeriaan ja virallisena syyn\xc3\xa4 oli barbareskimerirosvouden lopettaminen. Kaarle X julisti seuraavansa Ludvig Pyh\xc3\xa4n jalanj\xc3\xa4lki\xc3\xa4. Sota voitettiin ja saatiin alku Ranskan siirtomaavallalle Pohjois-Afrikassa. Sotasaaliina saatiin valtionkassaan 50 miljoonaa frangia.  _NEWLINE_Siit\xc3\xa4 huolimatta, ett\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeus oli rajoitettu vain eritt\xc3\xa4in varakkaille miehille ja lehdist\xc3\xb6\xc3\xa4 sensuroitiin, voittivat liberaalit vuoden 1829 vaalit. Edustajainhuone ja hallitus ajautuivat jatkuviin riitoihin. Vuoden 1830 Algerian valtauskaan ei nostanut hallituksen suosiota. De Polignac ja Kaarle X painattvat hein\xc3\xa4kuun 26. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 vuonna 1830 julistuksen, jota sanottiin hein\xc3\xa4kuun ordonansseiksi Edustajainhuone oli hajoitettu jo edellisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4.   _NEWLINE_Kaarle X oli kes\xc3\xa4nvietossa Saint-Cloudin linnassa kun h\xc3\xa4n antoi hein\xc3\xa4kuun ordonanssit. Niiss\xc3\xa4 vietiin viimeisetkin rippeet painovapaudesta ja vaalilakia muutettiin entist\xc3\xa4kin taantumuksellisemmaksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoitti kuninkaan tekem\xc3\xa4\xc3\xa4 vallankaappausta.\n_START_SECTION_\nTalousel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nRanskan talous l\xc3\xa4hti kasvuun rauhan palattua ja sis\xc3\xa4isten levottomuuksien p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4. Sotien p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 maan v\xc3\xa4kiluku l\xc3\xa4hti nousuun._NEWLINE_Maataloudella ei mennyt kovin hyvin. Vuosina 1816- 1817 saatiin hunot sadot ja kuningas Ludvig XVII alensi viljelij\xc3\xb6iden veroja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena viljan hinnat laskivat, mik\xc3\xa4 suutututti Bourbonien perinteisi\xc3\xa4 kannattajia, suurmaanomistajia. Huonoja satoja saatiin j\xc3\xa4lleen 1827- 1830. Suurmaanomistajat yrittiv\xc3\xa4t painostaa verokysymyksess\xc3\xa4 konservatiivista Kaarle X: tt\xc3\xa4, joka ei kuitenkaan suostunut antamaan periksi. _NEWLINE_Huonojen satovuosien kanssa samaan aikaan tapahtui teollisuuden nousu. Halvat teollisuustuotteet alkoivat syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 markkinoilta k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isten valmistamia kalliimpia tuotteita. Elinkeinonsa menett\xc3\xa4neist\xc3\xa4 k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isist\xc3\xa4 tuli kaupunkik\xc3\xb6yh\xc3\xa4list\xc3\xb6\xc3\xa4 ja heit\xc3\xa4 muutti erityisesti Pariisiin lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6mien kansalaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4. _NEWLINE_Ranskan pankkisektori l\xc3\xa4hti restauraation aikana kasvu-uralle ja Pariisista tuli Euroopan toinen finanssikeskus heti Lontoon j\xc3\xa4lkeen. Pankkisektorin luomisessa kunnostautui erityisesti Ranskaan asumaan asettunut James Meyer de Rothschild. _NEWLINE_Liikenneyhteyksien parantamiseen alettiin kiinnitt\xc3\xa4\xc3\xa4 huomiota. Maanteit\xc3\xa4 parannettiin, kanavaverkostosta tuli tihe\xc3\xa4mpi ja pienet h\xc3\xb6yryalukset yleistyiv\xc3\xa4t. Rautateiden rakentamista ei aloitettu viel\xc3\xa4 Bourbon-restauraation aikana.'