b'\n_START_ARTICLE_\nKhalkis\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nKhalkis sijaitsi nykyisen Chalk\xc3\xaddan kaupungin tavoin Euripos-salmen (nyk. \xc3\x89vripos) kapeimmassa kohdassa, josta salmi on helppo ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Boiotiasta Euboialle. Samalla se vartioi p\xc3\xa4\xc3\xa4sy\xc3\xa4 Pohjoiselta Euboianlahdelta Etel\xc3\xa4iselle Euboianlahdelle. Euripoksen leveys on kaupungin kohdalla vain noin 38 metri\xc3\xa4. Salmi tunnettiin antiikin aikana vuorovesi-ilmi\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n ja siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 veden virtauksen suunta salmessa vaihtui monta kertaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Salmen ja sijaintinsa ansiosta kaupungilla oli suuri kaupallinen ja strateginen merkitys. Khalkiin it\xc3\xa4puolella sijaitsivat Lelantoksen tasanko ja Eretrian kaupunki. Seutu oli viljavaa aluetta.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKhalkis on ollut asutettu jo esihistoriallisella ajalla. Kaupunkia pidettiin perinteess\xc3\xa4 Ateenasta tulleiden joonialaisten perustamana. Kreikkalaisessa mytologiassa perustajaksi esitettiin Pandoros, Ateenan kuninkaan Erekhtheuksen poika. Varhaisin maininta kaupungista on Homeroksen Iliaan laivaluettelossa, jossa se esiintyy yhten\xc3\xa4 kaupungeista, joka l\xc3\xa4hetti laivoja Troijan sotaan. Troijan sodan j\xc3\xa4lkeen kaupunkiin tuli toinen ateenalainen asutusaalto, jota johti Kothos._NEWLINE_Khalkiin sijainti teki kaupungista luonnollisen kauppapaikan. Se tunnettiin my\xc3\xb6s erityisesti keramiikastaan ja metallit\xc3\xb6ist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kaupunki oli geometrisella ja arkaaisella kaudella merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 siirtokuntien perustaja, ja perusti niit\xc3\xa4 muun muassa Suur-Kreikkaan, Khalkidiken niemimaalle ja muualle Makedonian rannikolle sek\xc3\xa4 Egeanmeren saarille. Ensimm\xc3\xa4inen Khalkiin siirtokunnista oli Italian l\xc3\xa4nsirannikon Kyme, jonka perustamisvuonna pidettiin kreikkalaisessa perinteess\xc3\xa4 niinkin varhaista vuotta kuin 1050 eaa., mutta nykyisin se ajoitetaan noin vuosiin 750\xe2\x80\x93725 eaa. Khalkiin muita siirtokuntia Suur-Kreikassa olivat Himera, Katane, Leontinoi, Naksos, Neapolis, Pithekussai, Rhegion, Taras ja Zankle. Khalkidike sai nimens\xc3\xa4 Khalkiista kaupungin sinne perustamien lukuisten siirtokuntien vuoksi._NEWLINE_Khalkiin kukoistuskautta olivat 800\xe2\x80\x93500-luvut eaa. Kaupunki oli alun perin aristokraattien hallinnassa. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 yhteiskuntaluokasta k\xc3\xa4ytettiin nimityst\xc3\xa4 Hippobotai (\xe2\x80\x9dhevosten sy\xc3\xb6tt\xc3\xa4j\xc3\xa4t\xe2\x80\x9d). N\xc3\xa4m\xc3\xa4 olivat rikkaita maanomistajia. 700-luvulla eaa. Khalkis soti Eretrian kanssa Lelantoksen tasangon hallinnasta Lelantoksen sodassa, joka on varhaisin historiallisesti tunnettu sota kreikkalaisten kaupunkivaltioiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Siihen ottivat osaa my\xc3\xb6s muun muassa Miletos ja Samos. Khalkis l\xc3\xb6i omaa rahaa noin vuodesta 530 eaa. l\xc3\xa4htien._NEWLINE_Vuonna 506 eaa. Khalkis oli boiotialaisten puolella Ateenaa vastaan, mutta h\xc3\xa4visi ja joutui Ateenan vallan alle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kaupungin merkitys v\xc3\xa4heni. 400-luvun eaa. alun persialaissodissa Khalkis oli kreikkalaisten puolelle Persiaa vastaan ja osallistui muun muassa Plataiain taisteluun vuonna 479 eaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen se oli osa Ateenan johtamaa Deloksen meriliittoa. Khalkis k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Ateenaa vastaan vuonna 446 eaa., mutta h\xc3\xa4visi seuranneessa taistelussa ja joutui Ateenan alaisuuteen. Samalla Ateena muutti kaupungin valtiomuodon demokraattisemmaksi karkottamalla Hippobotait._NEWLINE_Khalkis s\xc3\xa4ilyi Ateenan alaisuudessa vuoteen 411 eaa. saakka. Tuolloin, keskell\xc3\xa4 peloponnesolaissotaa, se kapinoi j\xc3\xa4lleen yhdess\xc3\xa4 muiden euboialaisten kaupunkien kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kaupunki oli jonkin aikaa itsen\xc3\xa4inen, mutta my\xc3\xb6hemmin se oli j\xc3\xa4lleen Ateenan vallassa. 300-luvulla eaa. kaupunki tuli Makedonian vallan alle. Filippos II perusti kaupunkiin makedonialaisen varuskunnan vuonna 338 eaa., ja se toimi keskeisen\xc3\xa4 tukikohtana. Khalkiista olivat kotoisin muun muassa puhuja Isaios ja runoilija Lykofron. Filosofi Aristoteles eli kaupungissa viimeisen vuotensa ja kuoli siell\xc3\xa4 vuonna 322 eaa._NEWLINE_Roomalaiset yrittiv\xc3\xa4t vallata kaupungin vuonna 207 eaa., mutta yritys ep\xc3\xa4onnistui. Vuonna 192 eaa. roomalaiset onnistuivat valtaamaan kaupungin tilap\xc3\xa4isesti, mutta eiv\xc3\xa4t onnistuneet pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n sit\xc3\xa4. Rooman ja Aitolian liiton sodassa Khalkis oli aluksi roomalaisten puolella, mutta vaihtoi puolta. My\xc3\xb6hemmin se kuului my\xc3\xb6s Akhaian liittoon Roomaa vastaan. Seurauksena Mummiuksen johtamat roomalaiset tuhosivat kaupungin vuonna 146 eaa._NEWLINE_Khalkis rakennettiin uudestaan roomalaisella kaudella, ja se oli ajanlaskun alun tienoilla edelleen Euboian merkitt\xc3\xa4vin kaupunki. Justinianuksen kerrotaan kunnostaneen kaupungin. Keskiajalla kaupunki tunnettiin salmen mukaan nimell\xc3\xa4 Euripos tai Egripo. Venetsialaisvallan aikana kaupunkia kutsuttiin nimell\xc3\xa4 Negroponte (\xe2\x80\x9dMusta silta\xe2\x80\x9d), mik\xc3\xa4 oli mahdollisesti per\xc3\xa4isin nimest\xc3\xa4 Egripo ja sanasta ponte, \xe2\x80\x9dsilta\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nAntiikin Khalkiista ei ole s\xc3\xa4ilynyt juurikaan j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Kaupungissa oli akropolis eli linnavuori, josta on l\xc3\xb6ydetty joitakin my\xc3\xb6h\xc3\xa4isen klassisen kauden rakennelmien j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Khalkiissa kerrotaan olleen 70 stadioninmittaa eli 14 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 kaupunginmuuri. Kaupungissa oli temppelit ainakin Apollon Delfiniokselle ja Zeus Olympiokselle. Siell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s teatteri ja gymnasion sek\xc3\xa4 agora, jonka kolmella sivulla oli stoia eli pylv\xc3\xa4shalleja._NEWLINE_Euripos-salmen ylitti silta, ja salmessa oli my\xc3\xb6s satama. Ensimm\xc3\xa4inen silta rakennettiin antiikin l\xc3\xa4hteiden mukaan vuonna 411 eaa. samassa yhteydess\xc3\xa4, kun kaupunki kapinoi Ateenaa vastaan. Samalla salmen kummallekin puolelle rakennettiin vallitukset ja aallonmurtajat niin, ett\xc3\xa4 niiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 oli vain yhden laivan leveyden verran tilaa. Strabon kuvaa sillan olleen kaksi plethronia eli noin 200 kreikkalaista jalkaa (noin 60 m) pitk\xc3\xa4. Sillan kummassakin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli torni._NEWLINE_Kaupungin ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n esinel\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 esittelee Chalk\xc3\xaddan arkeologinen museo. Sen kokoelmiin kuuluu muun muassa veistoksia, hautakivi\xc3\xa4 ja keramiikkaa.'