b'\n_START_ARTICLE_\nEste (suku)\n_START_PARAGRAPH_\nEste on vanha italialainen aatelissuku, jonka hovit olivat renessanssin aikana merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 taiteen keskuksia. Suku hallitsi Ferraraa lyhyin katkoksin vuosina 1200-luvulta vuoteen 1598 sek\xc3\xa4 Modenaa ja Reggiota vuosina 1289\xe2\x80\x931796._NEWLINE_Saksalainen Welfin hallitsijasuku ja siihen kuuluva Hannover-suku ovat alkuper\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n osa Este-sukua.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEste-suku polveutuu Obertenghin suvusta, joka hallitsi 900-luvulla rajakreivein\xc3\xa4 Pohjois-Italian Lunigianaa, Genovaa ja Milanoa. Suku sai nimens\xc3\xa4 Padovan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsevasta Esten kaupungista, joka kuului er\xc3\xa4\xc3\xa4n Oberthenghien haaran l\xc3\xa4\xc3\xa4nityksiin. Esten dynastian perustajana pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Milanon varakreivi Albert Azzo II:ta (k. 1097). H\xc3\xa4nen vanhin poikansa Welf IV (k. 1101) peri my\xc3\xb6hemmin Saksassa sijainneen Baijerin herttuakunnan ja on siten Welfin hallitsijasuvun kantais\xc3\xa4, mutta Milanon varakreivin arvo periytyi Albert Azzo II:n nuorimmalle pojalle Fulco I:lle (k. 1136), josta Esten suvun p\xc3\xa4\xc3\xa4haara polveutuu. Keskimm\xc3\xa4inen poika Hugo V hallitsi Mainen kreivikuntaa Ranskassa, mutta ei j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 dynastiaa. Suvun mahti alkoi kasvaa, kun Fulco I:n pojanpojan pojanpoika Azzo VII vuonna 1240 liittoutui guelfien kanssa Italian valtataistelussa. Azzo VII:n seuraaja Obizzo II (k. 1293) nimettiin vuonna 1264 elinik\xc3\xa4iseksi Ferraran herraksi (ital. Signoria di Ferrara) ja h\xc3\xa4n sai valtaansa my\xc3\xb6s Modenan vuonna 1288 ja Reggion vuonna 1289. Ferraran herra Niccol\xc3\xb2 II rakennutti Ferraraan 1300-luvun lopulla Castello Estensen eli Esten linnan ja h\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4 Albert V (k. 1393) perusti vuonna 1391 Ferraran yliopiston. Seuraava hallitsija Niccol\xc3\xb2 III (k. 1441) is\xc3\xa4nn\xc3\xb6i vuonna 1438 Ferraran kirkolliskokousta ja h\xc3\xa4nen poikansa Leonello (k. 1450) tunnettiin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 taiteiden suosijana._NEWLINE_Leonelloa seurasi Ferraran herrana h\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4 Borso (k. 1471), joka sai vuonna 1452 keisari Fredrik III:lta Modenan ja Reggion herttuan sek\xc3\xa4 vuonna 1471 paavi Paavali II:lta Ferraran herttuan arvon. Borson seuraajaksi tullut kolmas veli Ercole I (k. 1505) jatkoi taiteiden suosimista ja toimi muun muassa runoilija Matteo Boiardon mesenaattina. Ercole I:n poika Alfonso I (k. 1534) oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Cambrain liigan sodassa Venetsiaa vastaan. Alfonson riitaannuttua paavinistuimen kanssa paavi Julius II riisti h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 vuonna 1510 Modenan ja vuonna 1512 Reggion herttuakunnat ja seuraavat paavit Leo X ja Klemens VII yrittiv\xc3\xa4t vied\xc3\xa4 h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 Ferrarankin, mutta h\xc3\xa4n sai keisari Kaarle V:n tuella menett\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 alueet takaisin vuoden 1527 Rooman ry\xc3\xb6st\xc3\xb6n j\xc3\xa4lkeen. Alfonso I:n pojanpoika Alfonso II kuoli vuonna 1597 lapsettomana ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si perillisekseen serkkunsa Cesaren. Paavi Klemens VIII ei tunnustanut Cesarea ja liitti vuonna 1598 Ferraran herttuakunnan suoraan omaan hallintaansa._NEWLINE_Ferraran menett\xc3\xa4misen j\xc3\xa4lkeen Cesare d\xe2\x80\x99Esten sukulinja hallitsi viel\xc3\xa4 keisarikuntaan kuulunutta Modenan ja Reggion herttuakuntaa. My\xc3\xb6hemmist\xc3\xa4 herttuoista merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t olivat kolmikymmenvuotiseen sotaan osallistunut Frans I (hallitsi 1629\xe2\x80\x931658) ja keisarikunnan politiikkaan vaikuttanut Rinaldo (hallitsi 1694\xe2\x80\x931737). Suvun viimeinen herttua Ercole III joutui pakenemaan vuonna 1796 Ranskan miehityst\xc3\xa4 ja menetti herttuakuntansa vuoden 1797 Campo Formion rauhassa. Esten suku sammui mieslinjalta Ercole III:n kuoltua maanpaossa ilman poikia vuonna 1803. Suvun viimeinen hallitsija oli Ercole III:n tyt\xc3\xa4r Maria Beatrice, joka peri \xc3\xa4itins\xc3\xa4 Maria Teresa Cybo-Malaspinan kautta Massan ja Carraran herttuakunnan ja hallitsi sit\xc3\xa4 herttuattarena vuosina 1790\xe2\x80\x931796 ja 1815\xe2\x80\x931829.\n_START_SECTION_\nHabsburg-Este-suku\n_START_PARAGRAPH_\nMaria Beatricen ja Habsburg-sukuisen arkkiherttua Ferdinandin j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4iset muodostivat niin sanotun Habsburg-Esten eli \xe2\x80\x9dIt\xc3\xa4valta-Esten\xe2\x80\x9d (saks. \xc3\x96sterreich-Este) suvun, joka hallitsi Modenaa Napoleonin sotien j\xc3\xa4lkeen vuosina 1814\xe2\x80\x931859. T\xc3\xa4m\xc3\xa4kin suku sammui mieslinjalta Modenan viimeisen herttuan Frans V:n kuoltua maanpaossa vuonna 1875.'