b'\n_START_ARTICLE_\nKetokultasiipi\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKetokultasiiven etusiiven pituus on yleens\xc3\xa4 14\xe2\x80\x9319 mm. Suomessa on mitattu siipien k\xc3\xa4rkiv\xc3\xa4liksi 27\xe2\x80\x9334 mm. Siipien v\xc3\xa4rityksess\xc3\xa4 ja kirjailuissa esiintyy asteittaisia muuntelusarjoja eli kliinej\xc3\xa4._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4muodolla koiraan siipien yl\xc3\xa4pinnan pohjav\xc3\xa4ri on tumman kuparinpunainen. Siipien ulkoreuna ja takasiipien takaosa ovat mustanruskeat. Etusiipien yl\xc3\xa4pinnan etu- ja ulkoreunassa ja takasiipien takaosassa on sinipunaista kehn\xc3\xa4\xc3\xa4 ja siiviss\xc3\xa4 on mustat keskit\xc3\xa4pl\xc3\xa4t. Naaraalla etusiipien yl\xc3\xa4puoli on vaaleamman oranssi. Siiven keskell\xc3\xa4 on kaksi mustaa t\xc3\xa4pl\xc3\xa4\xc3\xa4 ja ulkoreunassa rinnakkain kaksi rivi\xc3\xa4 ter\xc3\xa4v\xc3\xa4reunaisia mustia t\xc3\xa4pli\xc3\xa4. Takasiipien yl\xc3\xa4puoli on pohjav\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n tummanruskea ja ulkoreunassa on oranssi juova. Molemmilla sukupuolilla etusiipien alapinnat ovat oranssit ja takasiiven alapinnan pohjav\xc3\xa4ri on vaalean harmahtava. Alapinnoilla on mustia, valkoreunaisia t\xc3\xa4pli\xc3\xa4 ja takasiivess\xc3\xa4 oranssi reunavy\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nKetokultasiipi esiintyy Etel\xc3\xa4- ja Pohjois-Euroopasta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Amur-joelle saakka. Laji puuttuu l\xc3\xa4ntisimm\xc3\xa4st\xc3\xa4 Euroopasta. Suomessa ketokultasiipi on esiintynyt aiemmin tasaisesti koko maassa lukuun ottamatta joitain alueita Lapissa. Laji on kuitenkin vahvasti taantunut ja monilta alueilta ei ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 havaintoja 2000-luvulta. Sama koskee esiintymi\xc3\xa4 muualla Euroopassa_NEWLINE_Lentoaika on kes\xc3\xa4\xe2\x80\x93elokuu riippuen esiintymisalueesta. Suomessa keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen lentoaika on maan etel\xc3\xa4osissa kes\xc3\xa4kuun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 ja pohjoisosissa hein\xc3\xa4kuun alkupuolelta alkaen hein\xc3\xa4kuun loppupuolelle yhten\xc3\xa4 sukupolvena.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nKetokultasiiven elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat niityt, kedot, pientareet ja puutarhat. Vuoristossa esiintyvien alalajien elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat vuoristoniityt. Koska toukkien t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t ravintokasvit, suolahein\xc3\xa4t, vaativat paljasta maanpintaa ne ovat usein joutomaiden ja tulevien niittyjen ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kasveja. Siksi my\xc3\xb6s ketokultasiipi on usein pioneerilaji. Perhonen esiintyy kuitenkin aina melko v\xc3\xa4h\xc3\xa4lukuisena ja on muutoinkin esiintymiselt\xc3\xa4\xc3\xa4n monia sukulaisiaan paikoittaisempi. Koiraat lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t ymp\xc3\xa4riins\xc3\xa4 etsiskellen naaraita ja molemmat sukupuolet k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t ahkerasti kukilla._NEWLINE_Naaras munii munat yksitellen lehdille ja toukat kuoriutuvat parin viikon kuluessa. Kes\xc3\xa4n mittaan toukka kasvaa hitaasti ja laji talvehtii keskenkasvuisena toukkana. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 toukka sy\xc3\xb6 viel\xc3\xa4 5\xe2\x80\x937 viikon ajan ennen koteloitumistaan. Kotelovaihe kest\xc3\xa4\xc3\xa4 2\xe2\x80\x933 viikkoa. Pohjois-Skandinaviassa, napapiirin pohjoispuolella, tavattavalla alalajilla L. h. stiberi kehitys on kuitenkin kaksivuotinen. Se talvehtii ensin munana ja toisen kerran isona toukkana._NEWLINE_P\xc3\xa4iv\xc3\xa4perhoslaskennassa 2013 ketokultasiipi oli Suomen 51. yleisin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4perhoslaji, kun vuonna 2012 sijoitus oli viel\xc3\xa4 38. Lajin voimakkaan taantumisen vuoksi se luokiteltiin Suomen kansallisessa uhanalaisarvioinnissa 2010 silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi (NT).\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukan ravintokasveja ovat hierakat (Rumex), etenkin niittysuolahein\xc3\xa4 (Rumex acetosa) ja ahosuolahein\xc3\xa4 (Rumex acetosella) ja tattaret (Polygonum), etenkin konnantatar (Polygonum bistorta).'