b'\n_START_ARTICLE_\nLeirikes\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLeirikes\xc3\xa4 ry on P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun partiolaisten perustama yhdistys, joka j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 kaikille lapsille avointa kes\xc3\xa4- ja talvileiritoimintaa. Toimintaa rahoittaa Sosiaali- ja terveysj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen avustuskeskus. Leiritoiminnalle on leimallista telttamajoitus (kes\xc3\xa4leireill\xc3\xa4) sek\xc3\xa4 vahva panostus ohjelmallisuuteen._NEWLINE_Leirej\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n Kiljavan Leirikeskuksessa koko koulujen kes\xc3\xa4loman ajan. Talvisin Kiljavan Leirikeskuksessa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n kahdesta kolmeen talvileiri\xc3\xa4. Aiemmin leirej\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin my\xc3\xb6s Hangossa Bengts\xc3\xa5rin leirisaarella alku- sek\xc3\xa4 keskikes\xc3\xa4ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nToiminta on alkanut vuonna 1954, kun Helsingin Partiopoikapiirin Kilmulassa pidetyille Stadin kundin kes\xc3\xa4leireille alettiin ottaa my\xc3\xb6s ei-partiolaisia mukaan. 1950- ja 1960-luvuilla leiritoiminta oli viel\xc3\xa4 varsin erilaista, kun ohjaajia saattoi olla 5-6 ja leirill\xc3\xa4 kerrallaan jopa 200 poikaa._NEWLINE_1960-luvun lopussa ja 1970-luvun alussa leiritoimintaan osallistuvien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli laskenut ja kes\xc3\xa4n 1972 leirinjohtajat Paavo Holopainen ja Eero Nieminen (nyk. Nerelli-Antell) uudistivat leiritoimintaa mm. laajentamalla voimakkaasti leireist\xc3\xa4 tiedottamista, ottamalla tyt\xc3\xb6t mukaan leireille (vrt. Suomen Partiolaisten perustaminen samana vuonna), sek\xc3\xa4 vaihtamalla leirien nimeksi Kiljavan Leirikes\xc3\xa4. Uudistukset onnistuivat ja leiritoimintaan osallistui aiempaa enemm\xc3\xa4n lapsia._NEWLINE_Vuonna 1981 P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun Partiolaiset p\xc3\xa4\xc3\xa4tti perustaa Leirikes\xc3\xa4-nimisen yhdistyksen huolehtimaan kasvaneesta leiritoiminnasta yhdess\xc3\xa4 muiden P\xc3\xa4Pan l\xc3\xa4hiyhteis\xc3\xb6jen kanssa. Samalla tuli mahdolliseksi saada Raha-automaattiyhdistyksen avustusta leiritoimintaan. Leirikes\xc3\xa4 ry oli kuitenkin tiiviisti yhteydess\xc3\xa4 partiopiiriin, mm. toiminnanjohtajana toimi P\xc3\xa4Pa:n toiminnanjohtaja miltei 20 vuotta ja kaikki toimistopalvelut ostettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n P\xc3\xa4Palta._NEWLINE_1980-luvun lopussa Raha-automaattiyhdistykselt\xc3\xa4 saatiin avustusta oman leirikeskuksen hankintaan ja rakentamiseen ja saadulla avustuksella ostettiin P\xc3\xa4Pa:lta osa Kiljavan leirikeskuksesta ja rakennettiin uudisrakennus Kassu. Partiolaisten tarpeet huomioitiin suunnittelussa eritt\xc3\xa4in tarkasti ja alueesta toteutettiin yksi yhtein\xc3\xa4inen leirialue kahden vierekk\xc3\xa4isen sijaan._NEWLINE_Vuonna 1998 kasvaneiden Raha-automaattiyhdistyksen avustusvarojen turvin perustettiin toinen kes\xc3\xa4leiripaikka Hankoon Bengts\xc3\xa5rin leirisaarelle ja uutta kes\xc3\xa4leiripaikkaa luotsasi useamman kes\xc3\xa4n ajan Marju Hilli (nyk. Rantanen). Samalla voitiin palkata Leirikes\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4inen kokoaikainen ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4. Vuonna 2001 aloitti ensimm\xc3\xa4inen kokoaikainen toiminnanjohtaja ja P\xc3\xa4Pa:n kanssa yhteisest\xc3\xa4 toiminnanjohtajasta luovuttiin. Niin sanottua Benkun Leirikes\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin vuosina 1998-2013 kaikille avoimena leiritoimintana._NEWLINE_2000-luvulla leireill\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ynyt vuosittain noin 2000 lasta ja leiritoiminta t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Kiljavan Leirikeskuksen t\xc3\xa4yteen koulujen loma-aikoina sek\xc3\xa4 kes\xc3\xa4isin ett\xc3\xa4 talvisin._NEWLINE_Leirikes\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 y\xc3\xb6leirej\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4leirej\xc3\xa4 koulujen loma-aikoina. P\xc3\xa4iv\xc3\xa4leiritoiminta tuli y\xc3\xb6leirien rinnalle ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 2017. Y\xc3\xb6leirit ker\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t noin 2000 lasta vuosittain ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4leirit yli 1000 lasta.'