b'\n_START_ARTICLE_\nSaamelaiskielet\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nTodenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ennen uralilaisen kielen omaksumista saamelaiset puhuivat paleoeurooppalaista kielt\xc3\xa4 (tai kieli\xc3\xa4), jonka vaikutus edelleenkin n\xc3\xa4kyy substraattina nykysaamelaiskielten sanastossa.Kielitieteilij\xc3\xa4 Ante Aikio on esitt\xc3\xa4nyt, ett\xc3\xa4 kantasaame on eriytynyt omaksi kielekseen joko Etel\xc3\xa4-Suomessa tai Karjalan alueella ja levitt\xc3\xa4ytynyt pohjoiseen Fennoskandiaan esiroomalaisella rautakaudella (500 eaa. \xe2\x80\x93 0).Kielitietelij\xc3\xa4 Jaakko H\xc3\xa4kkinen ajoittaa saamen levi\xc3\xa4misen Lappiin ajanlaskun alkuun (0\xe2\x80\x93200 jaa.). Kielitieteilij\xc3\xa4 Knut Bergslandin mukaan keskisest\xc3\xa4 Skandinaviasta tuli saamenkielinen keskisell\xc3\xa4 rautakaudella, noin 500-luvulla jaa. Ensimm\xc3\xa4iset saamen kielell\xc3\xa4 kirjoitetut kirjat julkaistiin vuonna 1619, mutta niiden teksti ei vastaa nykyisi\xc3\xa4 saamen kielten kirjakieli\xc3\xa4. Siksi ne eiv\xc3\xa4t soveltuneet k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n kaikkialla Ruotsissa. Tuolloin ehdotettiin my\xc3\xb6s k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sten tekemist\xc3\xa4 eri saamen kielille, mutta ehdotus ei toteutunut. Muutamat papit yrittiv\xc3\xa4t 1700-luvun alussa tukea saamen kielen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 katekismuksen opetuksessa, mutta Kemin Lapin papisto kielsi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n 1760-luvulla._NEWLINE_Saamenkielisen kirjallisuuden julkaiseminen kehittyi sangen hitaasti ja katkonaisesti. Suomessa ensimm\xc3\xa4iset saamenkieliset kirjat ilmestyiv\xc3\xa4t vasta vuonna 1825. Samaan aikaan kun suomenkielinen kirjallisuus kehittyi huomattavasti 1800-luvun mittaan, saamenkielisen kirjakulttuurin kehittymiselle ei ollut tukea. Vain harvat kirkonmiehet puolustivat sit\xc3\xa4._NEWLINE_Saamenkielinen kirjakulttuuri alkoi kehitty\xc3\xa4 vasta uusien liikkeiden ja aatteiden voimistuessa suomalaisessa yhteiskunnassa. Fennomaanit lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t kannatustaan, ja samalla kehitettiin uusia tutkimusalueita. Suomalaisen Kirjallisuuden Seura perustettiin vuonna 1831 ja Suomalais\xe2\x80\x93ugrilainen Seura vuonna 1883. Ne molemmat edesauttoivat omalla tavallaan saamen kirjakulttuurin kehityst\xc3\xa4. Pian k\xc3\xa4ynnistyi kotiseutututkimus 1890-luvulla ja kehittyi edelleen 1900-luvun alussa.\n_START_SECTION_\nTilanne Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2008 saamea puhui Suomessa \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4\xc3\xa4n 1\xc2\xa0778 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Suomessa saamen kielten asemaa ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 on pyritty turvaamaan vuoden 1992 alusta voimaan tulleella kielilailla, josta laadittiin uudistettu versio vuonna 2003. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lain mukaan saamelaisilla on oikeus k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 viranomaisten kanssa asioidessaan suullisesti tai kirjallisesti saamea. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoittaa k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s- ja tulkkipalveluja. Ongelmana on v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen rahoitus, joka kunnille on varattu kielilain toteuttamiseksi. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 vain noin 10 prosenttia saamelaisalueen viranomaisista osaa palvella saameksi. Saamelaiskielten aseman muodostuminen kaavailtujen tavoitteiden mukaiseksi on siis viel\xc3\xa4 kesken, mutta sit\xc3\xa4 tavoitellaan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tietoisesti.\n_START_SECTION_\nKoulutus Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nKotiseutualueella (Utsjoen, Inarin ja Enonteki\xc3\xb6n kunnat sek\xc3\xa4 Sodankyl\xc3\xa4n kunnan pohjoisosa) on lapsilla oikeus opiskella peruskoulussa ja lukiossa saamea \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4, valinnaisena tai vapaaehtoisena aineena. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi kielt\xc3\xa4 opetetaan kotiseutualueen ulkopuolella Oulussa, Rovaniemell\xc3\xa4 ja Sodankyl\xc3\xa4n kirkonkyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Saamen voi suorittaa my\xc3\xb6s ylioppilastutkinnossa \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4iset saamen \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjoittaneet valmistuivat vuonna 1994. \xc3\x84idinkielelt\xc3\xa4\xc3\xa4n saamelaiset ovat v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kaksikielisi\xc3\xa4 eli puhuvat saamen lis\xc3\xa4ksi kunkin maan valtakielt\xc3\xa4. Opetettavina kielin\xc3\xa4 ovat pohjoissaamen lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s koltan- ja inarinsaame, vaikkakin valtaosa opetuksesta on pohjoissaamea. Saamenkieliseen opetuksen piiriss\xc3\xa4 on Suomessa viitisensataa oppilasta, joista 150:\xc3\xa4 opetetaan (pohjois-, koltan- tai inarin)saameksi. P\xc3\xa4\xc3\xa4osa opetuksesta tapahtuu vuosiluokilla 1\xe2\x80\x936._NEWLINE_Kolme yliopistoa Suomessa tarjoaa saamen kielen opetusta. Oulun yliopiston Giellagas-instituutti on t\xc3\xa4rkein saamea opettava taho yliopistotasolla. Sivuaineena saamea voi opiskella Helsingin yliopistossa sek\xc3\xa4 Lapin yliopistossa, jonne ollaan perustamassa saamen kielen opintokokonaisuutta.\n_START_SECTION_\nTilanne Norjassa\n_START_PARAGRAPH_\nNorjassa s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin laki saamelaiskielten asemasta vuonna 1990. Se m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si kuusi Pohjois-Norjan kuntaa virallisesti kaksikielisiksi. Kunnat ovat Finnmarkin l\xc3\xa4\xc3\xa4nin Uuniemi, Teno (Deatnu, norjaksi Tana), Kaarasjoki (Karasjoki, K\xc3\xa1r\xc3\xa1\xc5\xa1johka), Porsanki (Pors\xc3\xa1\xc5\x8bgu, norjaksi Porsanger) ja Koutokeino (Kautokeino, Guovdageaidnu) sek\xc3\xa4 Tromssan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin Kaivuono. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 saamelaiset ovat enemmist\xc3\xb6n\xc3\xa4: Koutokeinossa 96\xc2\xa0%, Kaarasjoella 94\xc2\xa0%, Uuniemell\xc3\xa4 75\xc2\xa0% ja Tenossa 53\xc2\xa0%. Lakia on kritisoitu siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 se ei vaikuta muualla asuviin saamelaisiin kuten etel\xc3\xa4saamen puhujiin.'