b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauha\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauha on Ruotsin alaik\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kuningas Maunu Eerikinpoikaa ohjanneen holhoojahallituksen ja Novgorodin tasavallan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 12. elokuuta 1323 solmittu rauhansopimus. Sopimus sai nimens\xc3\xa4 solmimispaikastaan, P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4linnan (ruots. N\xc3\xb6teborg, ven. \xd0\x9e\xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x88\xd0\xb5\xd0\xba, Ore\xc5\xa1ek) linnoituksesta, joka sijaitsee Laatokan P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaressa Nevajoen niskassa. P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan raja oli voimassa 272 vuotta aina T\xc3\xa4yssin\xc3\xa4n rauhaan saakka.\n_START_SECTION_\nRauhansopimus\n_START_PARAGRAPH_\nRauhansopimus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti pitk\xc3\xa4hk\xc3\xb6n sotajakson Ruotsin kuningaskunnan ja Novgorodin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Se on vanhin tunnettu Ruotsille it\xc3\xa4rajan m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelev\xc3\xa4 rauhansopimus. Varsinaista alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 rauhansopimusta ei ole s\xc3\xa4ilynyt nykyaikoihin. Tallella on ainoastaan erikielisi\xc3\xa4 my\xc3\xb6h\xc3\xa4isi\xc3\xa4 versioita, jotka eroavat jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin toisistaan. On my\xc3\xb6s mahdollista, ett\xc3\xa4 rauhansopimus oli alun perin suullinen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 selitt\xc3\xa4isi, miksi my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t kirjoitetut sopimuksen versiot poikkeavat toisistaan. _NEWLINE_Rauhansopimuksessa Karjala jaettiin kahteen osaan. Sen perusteella Ruotsi sai etupiiriins\xc3\xa4 \xc3\x84yr\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n, J\xc3\xa4\xc3\xa4sken ja Savilahden kihlakunnat. Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4mm\xc3\xa4t It\xc3\xa4-Kannaksen ja Laatokan Karjalan asutusalueet j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t Novgorodille vaikka sopimus ei erikseen niit\xc3\xa4 listaakaan. Rajan l\xc3\xa4nsipuolen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli p\xc3\xa4\xc3\xa4osiltaan l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin L\xc3\xa4nsi-Suomesta ja it\xc3\xa4puolen asukkaat Karjalan suunnalta. Aluejakojen lis\xc3\xa4ksi rauhansopimuksella turvattiin Novgorodin, Ruotsin sek\xc3\xa4 Lyypekin ja Gotlannin kauppiaille vapaa kulku Nevajoella ja It\xc3\xa4merell\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTulkintoja rajalinjasta\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhassa sovitun rajan linjasta on useita erilaisia tulkintoja. Kiistaton on vain rajalinjan etel\xc3\xa4isin osa, joka ulottui Viipurin it\xc3\xa4- ja pohjoispuolelta Saimaan etel\xc3\xa4rannalle. Useimmin toistetun tulkinnan mukaan raja jatkui sielt\xc3\xa4 nykyisen Savon ja Keski-Suomen halki p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyen lopulta Pohjanlahteen Pattijoella Raahen pohjoispuolella. Toisaalta rajan pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4 on todettu ainoastaan sanamuodolla "mereen pohjoisessa" (norr i haffvet), mik\xc3\xa4 voi tarkoittaa Pohjanlahden sijaan my\xc3\xb6s J\xc3\xa4\xc3\xa4merta. _NEWLINE_Vallitsevan k\xc3\xa4sityksen mukaan rajalla oli pohjoisessa kaksi haaraa, joiden v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt alue oli L\xc3\xa4nsi-Suomen ja Ruotsin sek\xc3\xa4 Novgorodin ja Laatokan karjalaisten yhteisnautinta-alueena. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n teorian esittiv\xc3\xa4t suomalainen Jarl Gall\xc3\xa9n ja tanskalainen John Lind joiden mukaan it\xc3\xa4isempi raja kulkisi Vienanmerelle Kantalahden seudulle. Novgorodin ja Norjan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli sopimus samanlaisesta yhteisverotusalueesta Finnmarkissa. Gall\xc3\xa9nin-Lindin teoriaan on kohdistettu kritiikki\xc3\xa4, mutta se on saanut my\xc3\xb6s kannatusta tutkijoiden keskuudessa. Suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Heikki Talvitien k\xc3\xa4sityksen mukaan ainakin novgorodilaisten mielest\xc3\xa4 P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhalla oli kaksi rajaa, Ruotsin raja Kannakselta Per\xc3\xa4merelle ja Novgorodin raja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sama, mutta k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyen Kuopion seudulta pohjoiseen j\xc3\xa4\xc3\xa4merelle. Itse asiassa Suomen it\xc3\xa4raja pohjoisosistaan k\xc3\xa4ytiin vasta 1800-luvulla suuriruhtinaskunnan ja em\xc3\xa4maa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Talvitien mukaan ruotsalaiset v\xc3\xa4\xc3\xa4rensiv\xc3\xa4t asiakirjoja, ja n\xc3\xa4iden v\xc3\xa4\xc3\xa4renn\xc3\xb6sten mukaan Olavinlinnan alue kuului yhteisiin nautinta-alueisiin T\xc3\xa4yssin\xc3\xa4n rauhaan 1595 saakka, ja v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4lle alueelle Ruotsi pyrki saamaan asutusta. Toisaalta Olavinlinna rakennettiin vasta 1400-luvun lopulla. _NEWLINE_P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan rajalinjaus Raahen pohjoispuolelle Pattijoelle on saanut rinnalleen vaihtoehtoisia n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4. Kustaa Vilkuna esitti, ett\xc3\xa4 P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren raja olisi kulkenut pitkin Pyh\xc3\xa4jokea j\xc3\xa4tt\xc3\xa4en kuitenkin jokiuoman Novgorodin reitiksi Pohjanlahdelle. Rajasopimuksen "Petajoki" tarkoittaisi Pyh\xc3\xa4joen Ypp\xc3\xa4riss\xc3\xa4 Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4isojaa, jolloin raja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyisi Rajaniemeen j\xc3\xa4tt\xc3\xa4en Pyh\xc3\xa4jokisuun novgorodilaisten hallintaan. Ky\xc3\xb6sti Julku yhtyi my\xc3\xb6hemmin t\xc3\xa4h\xc3\xa4n k\xc3\xa4sitykseen._NEWLINE_Suomalaisista nykytutkijoista Jukka Korpela on katsonut, ett\xc3\xa4 ajatus selke\xc3\xa4sti m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyst\xc3\xa4 rajalinjasta on 1300-luvun oloissa anakronismi Karjalankannasta ja Etel\xc3\xa4-Savoa lukuun ottamatta. N\xc3\xa4ill\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n alueilla rajaa ei juurikaan vartioitu eik\xc3\xa4 se est\xc3\xa4nyt vuorovaikutusta, liikennett\xc3\xa4, kaupank\xc3\xa4ynti\xc3\xa4 tai kulttuurivaihtoa. Tavallisten 1300-luvun ihmisten n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta rajaa ei Korpelan mukaan ollut edes olemassa. Rajasopimuksella oli merkityst\xc3\xa4 vain et\xc3\xa4isille valtakeskuksille, jotka riiteliv\xc3\xa4t verotusalueista._NEWLINE_Valtaosa raja-alueesta oli 1320-luvulla er\xc3\xa4maata, joten rajalinjaa ei juurikaan merkitty, eik\xc3\xa4 rajasopimuksessa mainittuja maastomerkkej\xc3\xa4 voida tunnistaa varmuudella. Raja j\xc3\xa4i siis suurelta osin ep\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4iseksi. 1300-luvulla rajalla ei viel\xc3\xa4 ollut sit\xc3\xa4 merkityst\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 se sai puolitoista vuosisataa my\xc3\xb6hemmin asutuksen tiivistymisen ja territoriaalivaltioiden synnyn my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Rauha Ruotsin ja Novgorodin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 rikkoutui jo 1348, kun kuningas Maunu Eerikinpoika hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Novgorodia vastaan.\n_START_SECTION_\nRauhanrikkomukset\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhassa kiellettiin linnojen rakentaminen Karjalaan. Vuonna 1475 ruotsalaiset alkoivat rakentaa t\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta Olavinlinnaa nykyisen Savonlinnan kohdalla alueelle, jota Novgorodin seuraajavaltio Moskovan suuriruhtinaskunta piti rajatulkintansa mukaan itselleen kuuluvana. Toisaalta alue oli jo silloin savolaisten asuttama. _NEWLINE_P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan j\xc3\xa4lkeen Ruotsin kuningaskunnan ja Novgorodinmaan kesken tapahtui joitain aseellisia yhteenottoja. Novgorodi antoi K\xc3\xa4kisalmen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin l\xc3\xa4\xc3\xa4nitykseksi liettualaiselle ruhtinaalle, jonka ankarasta verotuksesta seurasi karjalaisten K\xc3\xa4kisalmen kapina. Ruotsin kuningaskunta l\xc3\xa4hetti Viipurista avuksi sotajoukon, joille K\xc3\xa4kisalmen linnan p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6, Vallittu, luovutti. Novgorodinmaa kuitenkin valloitti linnan takaisin vakiinnuttaen valtansa uudelleen. Ep\xc3\xa4onnistuneen kapinan seurauksena karjalaisia pakeni K\xc3\xa4kisalmen linnal\xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4 Ruotsin kuningaskunnan puolella Viipurin linnal\xc3\xa4\xc3\xa4niin, Pohjois-Karjalan er\xc3\xa4maihin ja Vienanmerelle saakka. P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan palauttanut aselepo solmittiin 1339, mik\xc3\xa4 tarkoitti P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan rajan j\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ennalleen._NEWLINE_Ruotsin puolelta hy\xc3\xb6k\xc3\xa4ttiin 1396 K\xc3\xa4kisalmen l\xc3\xa4\xc3\xa4niin, mist\xc3\xa4 on tuohikirje dokumenttina. 1411 ruotsalaiset tuhosivat Tiurin linnan (ven. \xd0\xa2\xd0\xb8\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x81\xd0\xba, Tiversk) R\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Linna sijaitsi vanhan Vuoksen saarella. Mainintoja linnoista on ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 asiakirjoissa vuosilta 1390 ja 1404._NEWLINE_1478 Moskovan suuriruhtinaskunta valloitti Novgorodin ja alkoi sotia Ruotsia et\xc3\xa4\xc3\xa4mm\xc3\xa4lle. 1495 sotatoimista seurasi Viipurin pamaus. Vuonna 1595 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 my\xc3\xb6ntyi T\xc3\xa4yssin\xc3\xa4n rauhassa uuteen rajasopimukseen, joka vahvisti Savon ja Pohjois-Suomen kuulumisen Ruotsille.'