b'\n_START_ARTICLE_\nArthur Zimmermann\n_START_PARAGRAPH_\nArthur Zimmermann (5. lokakuuta 1864 Marggrabowa, It\xc3\xa4-Preussi \xe2\x80\x93 6. kes\xc3\xa4kuuta 1940 Berliini) oli saksalainen ulkoasiainhallinnon virkamies, joka toimi Saksan keisarikunnan ulkoministerin\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana vuosina 1916\xe2\x80\x931917. Parhaiten h\xc3\xa4net muistetaan niin sanotusta Zimmermann-s\xc3\xa4hkeest\xc3\xa4, kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1917 julkisuuteen vuotaneesta dokumentista, jossa h\xc3\xa4n suostutteli Meksikoa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Yhdysvaltoihin. Tapaus ajoi osittain Yhdysvallat liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n maailmansotaan ymp\xc3\xa4rysvaltojen puolelle. Zimmermannin politiikkaan kuului my\xc3\xb6s erilaisten separatististen ja vallankumouksellisten liikkeiden tukeminen vaikeuksien tuottamiseksi ymp\xc3\xa4rysvalloille._NEWLINE_Zimmermann syntyi It\xc3\xa4-Preussin Marggrabowassa (nyk. Olecko Puolassa). H\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli aluksi Saksan konsulaateissa useissa It\xc3\xa4-Aasian maissa, mutta sai vuonna 1901 siirron varsinaiseksi diplomaatiksi. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli 1910 Saksan ulkoministeri\xc3\xb6n poliittisen osaston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 ja 1911 alivaltiosihteeri. Vuonna 1913 ulkoasiain valtiosihteeriksi (so. ulkoministeriksi) tulleen Gottlieb von Jagowin kaudella Zimmermann hoiti p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Saksan suhteita ulkomaiden l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4isiin, sill\xc3\xa4 Jagow oli luonteeltaan vet\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4. Niin sanotun hein\xc3\xa4kuun kriisin aikana Zimmermann oli Jagowin poissa ollessa virkaatekev\xc3\xa4n\xc3\xa4 valtiosihteerin\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 5. hein\xc3\xa4kuuta 1914 yhdess\xc3\xa4 keisari Vilhelm II:n ja valtakunnankansleri Theobald von Bethmann Hollwegin kanssa Saksan tuen antamisesta It\xc3\xa4valta-Unkarille Serbiaa vastaan. Juuri Zimmermann laati Wieniin l\xc3\xa4hetetyn s\xc3\xa4hkeen, jossa ilmoitettiin Saksan tuesta. Kriisi johti pian maailmansodan syttymiseen._NEWLINE_Ulkoministeri Jagow erosi syksyll\xc3\xa4 1916 vastustettuaan Saksan ylimm\xc3\xa4n sotilasjohdon vaatimusta rajoittamattoman sukellusvenesodan aloittamisesta ymp\xc3\xa4rysvaltojen p\xc3\xa4ihitt\xc3\xa4miseksi, sill\xc3\xa4 se uhkasi ajaa Yhdysvallat liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n sotaan ymp\xc3\xa4rysvaltojen puolelle. Zimmermann, joka tuki lojaalisti sotilasjohdon n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4 ja ajatusta rajoittamattomasta sukellusvenesodasta, nimitettiin Jagowin seuraajaksi 25. marraskuuta 1916. Pit\xc3\xa4\xc3\xa4kseen Yhdysvaltojen panoksen Euroopan sodassa mahdollisimman v\xc3\xa4h\xc3\xa4isen\xc3\xa4 h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti junailla Meksikon ja Japanin ryhtym\xc3\xa4\xc3\xa4n sotaan Yhdysvaltoja vastaan. Zimmermann l\xc3\xa4hetti 16. tammikuuta 1917 Saksan Washingtonin-l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n kautta Saksan M\xc3\xa9xicon-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4lle von Eckhardtille salakielisen s\xc3\xa4hkeen, jossa pyysi t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ehdottamaan Meksikon presidentti Venustiano Carranzalle yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4: vastineena sotaan ryhtymisest\xc3\xa4 Yhdysvaltoja vastaan Meksiko saisi Saksan tuen New Mexicon, Teksasin ja Arizonan takaisinvalloitukselle. Brittien tiedustelu onnistui kaappaamaan viestin ja murtamaan sen salauskoodin, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen s\xc3\xa4hkeen sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilsonin haltuun. Se julkaistiin Wilsonin aloitteesta 1. maaliskuuta ja nostatti Yhdysvalloissa saksalaisvastaisen reaktion. Zimmermann viel\xc3\xa4 vahvisti s\xc3\xa4hkeen aitouden maaliskuun lopussa pit\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n puheessa. Kuukauden sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Yhdysvallat julisti sodan Saksalle._NEWLINE_Zimmermann luopui ulkoministerin teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4 elokuussa 1917 Bethmann Hollwegin hallituksen kaaduttua.'