b'\n_START_ARTICLE_\nParppeinvaara\n_START_PARAGRAPH_\nParppeinvaaran Runokyl\xc3\xa4 on karjalaisia perinteit\xc3\xa4 ja kalevalaista kulttuuria esittelev\xc3\xa4 runokyl\xc3\xa4 Ilomantsissa, Pohjois-Karjalassa. Vaara sai nimens\xc3\xa4 siell\xc3\xa4 1800-luvulla el\xc3\xa4neen tunnetun kanteleensoittajan ja runonlaulajan, talonpoika Jaakko Parppein mukaan. Elias L\xc3\xb6nnrot matkaili alueella vuosina 1828 ja 1838, jolloin h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s ker\xc3\xa4si runoja ja lauluja  tunnetuilta karjalaisen kertomarunouden mestareilta. Runokyl\xc3\xa4\xc3\xa4n rakennetut ja osittain muualta siirretyt perinnerakennukset edustavat eri aikakausia._NEWLINE_Parppeinvaaran runokyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, karjalaisen kulttuurin laulumailla, karjalainen kulttuuri esitt\xc3\xa4ytyy parhaimmillaan. Siell\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n erilaista ohjelmaa, kuten runonlaulua ja kantelemusiikkia sek\xc3\xa4 tarjotaan karjalaista perinneruokaa. Parppeinvaaralla voi tutustua karjalaiseen k\xc3\xa4sity\xc3\xb6h\xc3\xb6n ja ilomantsilaiseen luontoon ja el\xc3\xa4imiin. Ortodoksisessa tsasounassa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n  ortodoksisia jumalanpalveluksia. Suomen sotahistoriaan voi tutustua rajakenraali Raappanan sodanaikaisessa komentorakennuksessa. Runokyl\xc3\xa4 on  avoinna kes\xc3\xa4aikaan.\n_START_SECTION_\nRunonlaulajan pirtti\n_START_PARAGRAPH_\nRunokyl\xc3\xa4n tunnetuin n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyys on Runonlaulajan pirtti. Siell\xc3\xa4 esitell\xc3\xa4\xc3\xa4n karjalaista el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntyyli\xc3\xa4 ja soitetaan kantelemusiikkia. Talossa olevassa n\xc3\xa4yttelytilassa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n teemaan sopivia n\xc3\xa4yttelyj\xc3\xa4. Runonlaulajan pirtti on ensimm\xc3\xa4inen Suomessa sotien j\xc3\xa4lkeen rakennettu karjalaisen rakennustyylin muistomerkki ja my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4inen Parppeinvaaralle pystytetty perinnerakennus. Rakennus valmistui 1964 ja sen suunnitteli arkkitehti Aulis Kalma. Vuonna 2004 vietettiin pirtin 40-vuotisjuhlaa.\n_START_SECTION_\nLuontopirtti Mesikk\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLuontopirtti esittelee pohjoiskarjalaista luontoa ja el\xc3\xa4imist\xc3\xb6\xc3\xa4 erityispiirteineen sek\xc3\xa4 paikallisia er\xc3\xa4perinteit\xc3\xa4. N\xc3\xa4yttelyn perusrungon muodostaa ilomantsilaisen mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja opettajan Heimo Rautavan laaja t\xc3\xa4ytettyjen el\xc3\xa4inten kokoelma. Luontopirtti on nimetty kenraalimajuri Raappanan sodanaikaisen lemmikkikarhu Mesik\xc3\xa4n mukaan. Siell\xc3\xa4 toimii my\xc3\xb6s runokyl\xc3\xa4n museokauppa Parppeinpuoti, jossa on myyt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 muun muassa Kalevala-aiheisia tuotteita.\n_START_SECTION_\nMatelin ja Korhosen museoaitat\n_START_PARAGRAPH_\nRunokyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on esill\xc3\xa4 Mateli Kuivalattaren syntym\xc3\xa4kodin kaksiosainen aitta, jonka portailla t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ilomantsilainen runonlaulaja lauloi Elias L\xc3\xb6nnrotille runojaan vuonna 1838. L\xc3\xb6nnrot kokosi runot Kantelettareen. Aitta siirrettiin Koitereen rannalta Parppeinvaaralle 1970-luvulla, ja nyt siin\xc3\xa4 kerrotaan Mateli Kuivattaren el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja runoudesta._NEWLINE_Korhosen aitat ovat 1990-luvulla Hattuvaarasta siirrettyj\xc3\xa4 museoaittoja, jotka edustavat it\xc3\xa4suomalaista rakennusperinnett\xc3\xa4 lautakattoineen ja hirsisalvoksineen.\n_START_SECTION_\nKaikkien Pyhien Tsasouna\n_START_PARAGRAPH_\nOrtodoksinen Kaikkien Pyhien Tsasouna vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Parppeinvaaralla vuonna 1980, jonne se rakennettiin Larin Paraske -elokuvan kuvauksia varten. Paikalliset ikonimaalarit ovat maalanneet tsasounan ikonit ja Ilomantsin ortodoksinen seurakunta k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 tilaisuuksissaan. Tsasounan esikuvana pidettiin  luovutetulle alueelle j\xc3\xa4\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 Korpisel\xc3\xa4n Tolvaj\xc3\xa4rven tsasounaa.\n_START_SECTION_\nRajakenraalin maja\n_START_PARAGRAPH_\nRajakenraalin maja toimi jatkosodan vuosina 1941-44 Mannerheim-ristin ritari, kenraalimajuri Erkki Raappanan majoitus- ja komentopaikkana Rukaj\xc3\xa4rven rintamalla It\xc3\xa4-Karjalassa. Raappana sai majan 50-vuotislahjaksi divisioonaltaan, ja sen rakentamisesta vastasivat h\xc3\xa4nen komentamansa 14. Divisioonan alaisen pioneeripataljoona 24 ammattimiehet. Erkki Raappana kutsui itse hirsik\xc3\xa4mpp\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Rukapirtiksi. Sodan loputtua maja siirrettiin Suomeen, jossa se toimi vuosien ajan mets\xc3\xa4stysmajana. Vuodesta 1984 maja on ollut Parppeinvaaralla sotahistoriallisena n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyskohteena, joka esittelee Raappanan henkil\xc3\xb6historiaa monipuolisen alkuper\xc3\xa4isesineist\xc3\xb6n avulla.\n_START_SECTION_\nRavintola Parppeinpirtti\n_START_PARAGRAPH_\nParppeinpirtti on runokyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 suuressa karjalaistyylisess\xc3\xa4 hirsitalossa toimiva ravintola, joka tarjoaa it\xc3\xa4suomalaista, erityisesti karjalaista perinneruokaa, kuten karjalanpaistia, karjalanpiirakoita ja vatruskoita.\n_START_SECTION_\n=Runonlaulajapatsas\n_START_PARAGRAPH_\nKalevalaan laulaneiden ilomantislaisten runonlaulajien muisotomerkki, Runonlaulajapatsas, sijoitettiin vuonna 2011 Parppeinvaaralle.'