b"\n_START_ARTICLE_\nTornio\n_START_SECTION_\nSijainti\n_START_PARAGRAPH_\nTornio sijaitsee Per\xc3\xa4meren pohjoisrannikolla Suomen ja Ruotsin rajalla. Tornion keskusta on Suensaaressa, joka on maankohoamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ja keinotekoisen maant\xc3\xa4yt\xc3\xb6n vuoksi laajentunut Ruotsin rajalle asti. Ruotsin ja Suomen v\xc3\xa4linen rajanvedon periaate, jonka mukaan valtakunnanraja kulkee Muonion- ja Tornionjokien syvimm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 uomassa, tekee Tornion keskustan kohdalla poikkeuksen._NEWLINE_Tornion naapurikunnat kaakossa ovat Kemi ja Keminmaa, koillisessa Tervola, pohjoisessa Ylitornio ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Ruotsin Haaparanta. Suoraan Torniota vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 sijaitseva Haaparannan kaupunki muodostaa Tornion kanssa kaksoiskaupungin, toisesta valtiosta ja aikavy\xc3\xb6hykkeest\xc3\xa4 huolimatta. Kemin kaupunki sijaitsee noin 25 kilometri\xc3\xa4 Torniosta kaakkoon. Yhdess\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivien kuntien kanssa n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaksi kaupunkia muodostavat Kemi\xe2\x80\x93Tornion seutukunnan.\n_START_SECTION_\nAlue\n_START_PARAGRAPH_\nKaupungin keskusta on vain osa Tornion alueesta, joka saavuttaa Tornionjoen. Kaupungin suurin pituus on 83 kilometri\xc3\xa4 ja suurin leveys 44 kilometri\xc3\xa4. Merialueita lukuun ottamatta alueen pinta-ala on 1\xc2\xa0228,38 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 (41,37 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 sis\xc3\xa4vesi\xc3\xa4). T\xc3\xa4t\xc3\xa4 my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kaupungissa on pieni v\xc3\xa4est\xc3\xb6tiheys: 18,9 asukasta neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 kohden. Suurin osa maa-alueesta on rakennettua aluetta._NEWLINE_Tornion maisemat ovat vaikuttavia Tornionjoen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Yli 500 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4n\xc3\xa4 se on Euroopan suurin vapaana virtaava joki. Vaihteluista huolimatta virtaama on Suomen oloissa suuri: Karungin kohdalla vett\xc3\xa4 virtaa 367 kuutiometri\xc3\xa4 sekunnissa, enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n 3\xc2\xa0180 kuutiometri\xc3\xa4 sekunnissa. Tornio kuuluu boreaaliseen vy\xc3\xb6hykkeeseen. Vallitsevat puulajit ovat kuusi ja m\xc3\xa4nty, yleisin lehtipuu on koivu. Noin puolet koko alueesta sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 suota. Korkein Tornion kohta on 189 metri\xc3\xa4 korkea Kaakamavaara. Rannikkoalueet nousevat merenpintaan n\xc3\xa4hden 6\xe2\x80\x938 millimetri\xc3\xa4 vuosittain maankohoamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Rannikko on karikkoista ja sen ulkoisin alue kuuluu Per\xc3\xa4meren kansallispuistoon.\n_START_SECTION_\nTornionlaakson kivikausi\n_START_PARAGRAPH_\nTornionjoen suisto on ollut asutettu viimeisest\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4kaudesta l\xc3\xa4htien. Vuoteen 1995 menness\xc3\xa4 alueelta on l\xc3\xb6ydetty 16 muinaista asumusta. Ne ovat samankaltaisia kuin Vuollerimista noin 6000\xe2\x80\x935000 eaa. l\xc3\xb6ydetyt. Suurin osa nykyisest\xc3\xa4 kaupunkialueesta on kuitenkin noussut merest\xc3\xa4 vasta viimeisen vuosituhannen aikana j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeisen maankohoamisen vuoksi. Vuoden 1000 tienoilla Tornionjoen suu sijaitsi Kukkolankosken kohdalla, 14 kilometri\xc3\xa4 nykyisest\xc3\xa4 kaupungin keskustasta pohjoiseen.\n_START_SECTION_\nKaupungin perustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen perustamistaan Tornio tunnettiin kauppateiden kohtaamispaikkana, josta Pohjolan tuotteet, lohi ja Lapin turkikset, l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t maailman markkinoille._NEWLINE_Tornio on saanut nimens\xc3\xa4 Suomen l\xc3\xa4nsirajaa pitkin laskevan Tornionjoen mukaan. Tornionjoen nimen alkuper\xc3\xa4st\xc3\xa4 on kiistelty, mutta nykyk\xc3\xa4sityksen mukaan se sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 vanhan h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isen sotakeih\xc3\xa4st\xc3\xa4 tarkoittavan sanan 'tornio'. Ruotsin sanaan 'torne' (torni) perustuvaa selityst\xc3\xa4 ei pidet\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 uskottavana. Tornioj\xc3\xa4rvi (pohjoissaameksi Duortnosj\xc3\xa1vri) lienee saanut nimens\xc3\xa4 joen mukaan, sill\xc3\xa4 vanhimmissa tunnetuissa asiakirjoissa j\xc3\xa4rven nimeksi mainitaan Iretresk._NEWLINE_Tornio sai kaupunkioikeutensa Ruotsin kuninkaan Kustaa II Aadolfin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 12. toukokuuta 1621 ja on virallisesti perustettu Suensaareen (sudensaari). Nimi on mahdollisesti tullut er\xc3\xa4\xc3\xa4n alueen maanomistajan mukaan, tai sitten sanasta Swensar\xc3\xb6, ruotsalaisten saari. _NEWLINE_Tornio oli perustamisensa aikaan silloisen maailman pohjoisin kaupunki._NEWLINE_Kaupunki perustettiin tunnustukseksi Tornion saavuttamasta asemasta kaupank\xc3\xa4ynnin keskuspaikkana 1500-luvun kuluessa. Tornio kasvoi pohjoisen suurimmaksi kauppakaupungiksi ja oli muutamia vuosia Ruotsin kuningaskunnan varakkain kaupunki. Huolimatta vilkkaasta kaupank\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4\xc3\xa4n Lapin ja merentakaisten alueiden kanssa kaupungin v\xc3\xa4kiluku pysytteli runsaan 500 ihmisen tasolla satojen vuosien ajan. _NEWLINE_1700-luvulla Torniossa vieraili muutamia keskieurooppalaisia tutkimusmatkailijoita, jotka tulivat tutkimaan arktisia alueita. Merkitt\xc3\xa4vin tutkimusmatka tapahtui vuosina 1736\xe2\x80\x931737, kun Pierre Louis Moreau de Maupertuis tutkimusryhmineen Ranskan akatemiasta saapui tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n mittauksia Tornionjoen varrelle. Muun muassa Aavasaksan laelta tehtyjen kolmiomittauksien avulla onnistuttiin todistamaan, ett\xc3\xa4 Maa on navoiltaan litistynyt pallo, geoidi.\n_START_SECTION_\nYhteisty\xc3\xb6 Haaparannan kanssa\n_START_PARAGRAPH_\nTornio yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 tiivist\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 Ruotsissa sijaitsevan kaksoiskaupunki Haaparannan kanssa. Haaparanta sai kaupungin oikeudet vuonna 1842, kun Tornio menetettiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle korvauksena. Kun Suomi ja Ruotsi liittyiv\xc3\xa4t vuonna 1955 Pohjoismaiden neuvostoon ja vuonna 1995 Euroopan unioniin, tuli rajasta paikallisten mukaan \xe2\x80\x9dmaailman rauhallisin raja\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Lis\xc3\xa4yksen\xc3\xa4 kaupungit aloittivat yhteisty\xc3\xb6n my\xc3\xb6s koulutuksessa: Opiskelijat voivat vapaasti valita kummalla puolella rajaa opiskelevat. Vuodesta 1989 l\xc3\xa4htien Haaparannalla on toiminut Kielikoulu (ruots. Spr\xc3\xa5kskolan), jossa opiskelee suomalaisia ja ruotsalaisia opiskelijoita._NEWLINE_Tornion ja Haaparannan suurin yhteinen hanke, Rajalla \xe2\x80\x93 P\xc3\xa5 Gr\xc3\xa4nsen, on aloitettu vuonna 2003. Rajalla-hanke sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 yhdistetyn keskustan Tornion ja Haaparannan keskustojen v\xc3\xa4lille. Vuonna 2006 rajan l\xc3\xa4heisyyteen rakennettiin Ikean tavaratalo. Vuonna 2008 rajalle rakennettiin muun muassa kauppakeskus.\n_START_SECTION_\nTalous ja infrastruktuuri\n_START_PARAGRAPH_\nTornio on teollisuuskaupunki. Tornion merkitt\xc3\xa4vin ty\xc3\xb6nantaja on Outokumpu, jonka ruostumatonta ter\xc3\xa4st\xc3\xa4 valmistava Tornion ter\xc3\xa4stehdas ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4\xc3\xa4 yli 2\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4. Outokummun ansiosta Torpin teollisuusalueelle on noussut vahva metalli- ja konepajakeskittym\xc3\xa4. Outokumpu on viime aikoina suunnitellut laajentavansa ferrokromitehdasta Torniossa jolloin syntyisi 100 uutta ty\xc3\xb6paikkaa._NEWLINE_Tornion Suensaarella toimi elokuuhun 2010 asti Hartwallin (aiemmin Lapin Kulta) kansainv\xc3\xa4lisestikin tunnettua Lapin Kulta -olutta valmistanut yli 130-vuotias olut- ja virvoitusjuomatehdas. Panimossa ty\xc3\xb6skenteli parhaimmillaan 200-300 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4 ja viime vaiheessa noin 100. _NEWLINE_Vuonna 2016 tehdaskiinteist\xc3\xb6\xc3\xb6n perustettiin El\xc3\xa4mystehdas Lappari, jossa toimii useita eri toimijoita kuten Club Teatria ja Tornion Panimo.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nTornio on kahden valtatien alkup\xc3\xa4\xc3\xa4. Vain 16 kilometrin pituinen valtatie 29 Keminmaahan tarjoaa nopeat kulkuyhteydet Kemiin. Valtatie on pohjoisin moottoritie maailmassa ja suurin osa siit\xc3\xa4 on nimell\xc3\xa4 Per\xc3\xa4merentie. Valtatie 21 my\xc3\xb6t\xc3\xa4ilee Ruotsin rajaa Kilpisj\xc3\xa4rvelle asti. Eurooppatie 8 my\xc3\xb6t\xc3\xa4ilee valtateit\xc3\xa4 21 ja 29. Eurooppatie 4 alkaa Torniosta; tie on vain muutamia satoja metrej\xc3\xa4 Suomen puolella ja se jatkuu koko Ruotsin l\xc3\xa4pi Helsingborgiin etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Tornion ja Haaparannan rajan yli kulkee 18\xc2\xa0000 ajoneuvoa p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in, mik\xc3\xa4 tekee rajasta pohjoismaiden vilkkaimman. Tornio saa kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2019 ensimm\xc3\xa4inen kadun naisen mukaan, kun syntyy Irma Stormbomin nimikkokatu._NEWLINE_Rautatiet Torniosta johtavat kolmeen eri suuntaan: Oulu\xe2\x80\x93Tornio-rata kulkee per\xc3\xa4meren rantaa my\xc3\xb6t\xc3\xa4illen Ouluun, Kolarin rata Tornionjokea my\xc3\xb6t\xc3\xa4illen Kolariin ja Tornio\xe2\x80\x93Haaparanta-rata rajan yli Haaparannalle. Lis\xc3\xa4ksi R\xc3\xb6yt\xc3\xa4n satamarata yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Tornion ratapihan R\xc3\xb6yt\xc3\xa4n sataman ratapihaan. Tornion ja Haaparannan rautatieasemat yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 neliraiderata mahdollistaa asemien v\xc3\xa4lisen liikenn\xc3\xb6innin sek\xc3\xa4 ruotsalaisella ett\xc3\xa4 suomalaisella kalustolla (Suomessa on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 suurempi raideleveys kuin Ruotsissa). Henkil\xc3\xb6liikenne Torniossa keskeytyi Tornio-Pohjoisen seisakkeen huonon kunnon ja sijainnin vuoksi vuonna 2004. Turvallisemmalle paikalle rakennettiin Tornio-It\xc3\xa4isen seisake vuonna 2008. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n osataan valmistaa junakalustoa, joka pystyy ilman telinvaihtoa vaihtamaan nopeasti raideleveytt\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun kalusto ajetaan s\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 suojatun raideleveysmuuntohallin l\xc3\xa4pi raideleveydelt\xc3\xa4 toiselle. T\xc3\xa4llaista tekniikkaa Suomen, Ruotsin ja Norjan v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 junaliikenteess\xc3\xa4 ei toistaiseksi (2015) ole viel\xc3\xa4 kokeiltu._NEWLINE_Tornion satama sijaitsee R\xc3\xb6yt\xc3\xa4n saarella, kaupungin etel\xc3\xa4osassa. Talvisin j\xc3\xa4\xc3\xa4nmurtaja mahdollistaa vapaat meriyhteydet ja satamaa voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rivuotisesti. Sataman liikenne koostuu p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Outokumpu Oyj:n ruostumattoman ter\xc3\xa4ksen viennist\xc3\xa4. Satamassa ei ole matkustajaliikennett\xc3\xa4. Vuonna 2007 satamassa vieraili 345 laivaa ja sataman tavaraliikenne oli 1,6 miljoonaa tonnia._NEWLINE_Kemi\xe2\x80\x93Tornion lentoasema sijaitsee Keminmaassa, noin 18 kilometri\xc3\xa4 Torniosta. Lentoyhti\xc3\xb6 Finncomm Airlines tarjoaa suorat lennot Helsinki-Vantaan lentoasemalle. Lentoaseman l\xc3\xa4pi kulki 95\xc2\xa0887 matkustajaa vuonna 2008.\n_START_SECTION_\nKieli\n_START_PARAGRAPH_\nTorniossa puhuttu murre ei juuri poikkea muiden l\xc3\xa4nsirajan kuntien asukkaiden murteesta. Sen sijaan Ruotsin puolella asuvat tornionlaaksolaiset puhuvat ruotsin kielen ohella yleisesti me\xc3\xa4nkielt\xc3\xa4 eli tornionlaaksonsuomea, joka poikkeaa selv\xc3\xa4sti Suomen puolen per\xc3\xa4pohjalaismurteista etenkin ruotsin kielen huomattavan sanastovaikutuksen vuoksi.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nTornion urheiluel\xc3\xa4m\xc3\xa4 on viimeisen sadan vuoden aikana ollut vilkasta. Tornionseudun ensimm\xc3\xa4iset urheilukilpailut olivat hiihtokilpailut Tornionjoen j\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1894._NEWLINE_Vuosisadan alussa urheilutoiminta k\xc3\xa4ynnistettiin Tornion Pyryn puitteissa, joka perustettiin marraskuussa 1905 suurlakon j\xc3\xa4lkitunnelmissa jatkamaan kansalliskaartin toimintaa. Palloilulajeille perustettiin vuonna 1935 oma seura, Tornion Palloveikot (ToPV), jonka lajeina olivat kes\xc3\xa4isin jalkapallo ja talvisin j\xc3\xa4\xc3\xa4pallo ja futsal. Itsen\xc3\xa4isyyden kahtena ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vuosikymmenen\xc3\xa4 suojelukuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 oli keskeinen urheilutoiminnan j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4j\xc3\xa4. Erityisesti ammunta ja pes\xc3\xa4pallo kes\xc3\xa4isin sek\xc3\xa4 hiihto ja ampumahiihto talvisin olivat suojeluskuntaurheilun p\xc3\xa4\xc3\xa4lajeja. Ammunnan, hiihdon ja ampumahiihdon kilpailupaikoiksi muodostui Kokkokankaan maasto. Torikentt\xc3\xa4 toimi jalka- ja pes\xc3\xa4palloilun pelipaikkana ja Tornionjoen j\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4palloiltiin._NEWLINE_Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen kaupunkiin perustettiin lis\xc3\xa4\xc3\xa4 seuroja, TUL:\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluva Tornion Tarmo sek\xc3\xa4 palloilupuolelle uusi erikoisseura Tornion Pallo \xe2\x80\x9347 (TP-47), jonka perustivat Tornion VR:l\xc3\xa4iset. TP-47 tuli tunnetuksi my\xc3\xb6hemmin erityisesti jalkapalloseurana. _NEWLINE_1970-luvulta l\xc3\xa4htien urheilupuolella erikoistuminen tiettyyn lajiin on ollut tyypillist\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Torniossa. Tornion Palloveikot on erityisesti j\xc3\xa4\xc3\xa4palloseura ja Tornion Pallo \xe2\x80\x9347 jalkapalloseura. Muita palloilupuolen erikoisseuroja ovat j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekossa Tornion IHC, lentopallossa Tornion Lentis-88 ja kaukalopallossa Tornion Palloketut. Tornion Palloveikot on my\xc3\xb6s kaupungin salibandyn ykk\xc3\xb6sseura. Hiihdon ja yleisurheilun ykk\xc3\xb6sseura on Alatornion Pirkat._NEWLINE_Palloilulajeja on 1950-luvulta l\xc3\xa4htien pelattu Pohjan Stadionilla, joka 1980-luvulta l\xc3\xa4htien on ollut yksinomaan yleisurheilijoiden ja jalkapalloilijoiden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. J\xc3\xa4\xc3\xa4palloilijoiden pelipaikkana toimi 1980- ja 90-luvuilla N\xc3\xa4r\xc3\xa4nper\xc3\xa4n luonnonj\xc3\xa4\xc3\xa4kentt\xc3\xa4 ja 1990-luvulta l\xc3\xa4htien peliareenana on ollut Haaparannan Gr\xc3\xa4nsvallenin tekoj\xc3\xa4\xc3\xa4. J\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkoa, kaukalopalloa ja lentopalloa harrastetaan Putaan urheilukeskuksessa. Hiihtourheilun p\xc3\xa4\xc3\xa4paikaksi on muodostunut Puuluodon hiihtokeskus._NEWLINE_Muiden urheilulajien suorituspaikkoja ovat Putaan uimahalli uimareille, Laivakangas raviurheilulle ja haulikkoampujille, N\xc3\xa4r\xc3\xa4nper\xc3\xa4 jousiampujille ja golfaajille sek\xc3\xa4 R\xc3\xb6ytt\xc3\xa4 purjehtijoille._NEWLINE_Tunnettuja Torniossa kasvaneita urheilijoita vuosikymmenien varrelta ovat olleet muun muassa yleisurheilija, olympiavoittaja Ville P\xc3\xb6rh\xc3\xb6l\xc3\xa4, yleisurheilijat Erik \xc3\x85str\xc3\xb6m ja Tauno Kontio, hiiht\xc3\xa4j\xc3\xa4 Jari Isomets\xc3\xa4, ammattijalkapalloilija Teemu Tainio, pujottelun maailmanmestari Kalle Palander sek\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkoilijat Ville Pokka ja Jesse Puljuj\xc3\xa4rvi."