b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xb6ntgent\xc3\xa4htitiede\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xb6ntgent\xc3\xa4htitiede on havaitsevan t\xc3\xa4htitieteen haara, jossa tutkitaan r\xc3\xb6ntgens\xc3\xa4teily\xc3\xa4 tuottavia t\xc3\xa4htitaivaan kohteita. Koska Maan ilmakeh\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oleva vesi absorboi (imee itseens\xc3\xa4) r\xc3\xb6ntgens\xc3\xa4teilyn, havaintoja varten instrumentit joudutaan nostamaan korkealle yl\xc3\xa4ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n ilmapallolla tai laukaisemaan havainnointilaite maata kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4lle radalle._NEWLINE_R\xc3\xb6ntgens\xc3\xa4teily\xc3\xa4 syntyy hyvin kuumassa ja energisess\xc3\xa4 kaasussa. Merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 r\xc3\xb6ntgenalueella s\xc3\xa4teilevi\xc3\xa4 kohteita ovat aktiiviset galaksien ytimet (Active galactic nuclei, AGN), kaksoist\xc3\xa4htij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t, joissa toinen osapuoli on kompaktit\xc3\xa4hti  (valkoinen k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6, neutronit\xc3\xa4hti tai musta aukko) sek\xc3\xa4 supernovaj\xc3\xa4\xc3\xa4nteet._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iset r\xc3\xb6ntgens\xc3\xa4teet avaruudesta havaittiin 1940-luvulla ja samalla uusi ikkuna avaruuteen avautui. Vuonna 2016 r\xc3\xb6ntgentaivasta tutkitaan rutiininomaisesti avaruudessa olevilla teleskoopeilla. Suurimpia n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ovat Chandra ja XMM-Newton, jotka laukaistiin avaruuteen vuonna 1999. 2012 laukaistu NuSTAR on n\xc3\xa4ihin verrattuna varsin pienikokoinen.'