b'\n_START_ARTICLE_\nGheorghe Bibescu\n_START_SECTION_\nPoliittisen uran alku\n_START_PARAGRAPH_\nBibescu synty Craiovan kaupungissa, Bibescun pajari perheeseen. Opiskeltuaan Pariisissa lakia, h\xc3\xa4n palasi takaisin synnynseuduilleen ja valittiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan muodostamaan tilap\xc3\xa4ishallitukseen, edustamaan Doljin piirikuntaa Pavel Kiseleffin hallinnossa. H\xc3\xa4n kohosi jatkuvasti urallaan ja oli ehdolla hospodariksi edellisiss\xc3\xa4kin vaalaissa, mitk\xc3\xa4 voitti Alexandru II Ghica.\n_START_SECTION_\nValinta\n_START_PARAGRAPH_\n1. tammikuuta vuonna 1843 k\xc3\xa4ytiin ensimm\xc3\xa4iset vaalit Valakiassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan luoman "perustuslain" pohjalta. Vaalit j\xc3\xa4rjestettiin Ghican hallinnon v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6sten vuoksi. Vaaleissa oli useita ehdokkaita, joista Bibescu ja h\xc3\xa4nen vanhempi veljens\xc3\xa4 Barbu \xc5\x9etirbei olivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan suosikkeja. Bibescu valittiin hospodariksi ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 tukivat niin konservatistiset pajarit kuin nuoremmat liberatistitkin. Bibescu my\xc3\xb6nsikin armahduksen Ghica:n valtakautta vastustaneille Romanian liberaaleille.\n_START_SECTION_\nTrandafiloffin kauppa ja kansankokouksen hajottaminen\n_START_PARAGRAPH_\nKev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1844 Valakian kansankokous hyv\xc3\xa4ksyi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan ehdotuksen yksityisomistuksissa olevien kaivosten kansallistamisesta. Jos kaivoksen omistaja ei suostuisi muutokseen, Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen yhti\xc3\xb6 pakkolunastaisi sen 12 vuodeksi ja maksaisi tuotosta 10% sen entiselle omistajalle ja 10% Valakialle._NEWLINE_Bibescu hyv\xc3\xa4ksyi sopimuksen, mit\xc3\xa4 kutsuttiin Trandafiloffin kaupaksi, mutta kansankokous vastusti sit\xc3\xa4. Edustajat n\xc3\xa4kiv\xc3\xa4t sen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan puuttumisena Valakian sis\xc3\xa4isiin asioihin. My\xc3\xb6hemmin sopimus peruttiin, mutta koska Bibescu oli j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt "kahden tulen v\xc3\xa4liin" h\xc3\xa4n hajotti kansankokouksen ruhtinas Nikolai I:sen luvalla 4. maaliskuuta vuonna 1844. Uusien kansankokouksien vaalien alla h\xc3\xa4n vaiensi opposition h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6t\xc3\xa4mielisten lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6elinten avustuksella.  Bibescun suosio v\xc3\xa4heni kansallismielisten parissa, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n Romanian kulttuuri ja kieli ei sopinut modernisaatioon, vaan h\xc3\xa4n perusti ranskan kielisen koulun valtakuntaan.\n_START_SECTION_\nVallankumouksen aattona 1848\n_START_PARAGRAPH_\nKiseleff kehotti Bibescua j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n joulukuussa 1846 uudet kansankokouksen vaalit. Vaalit voitti hospodarille my\xc3\xb6t\xc3\xa4mieliset pajarit. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 valtuutuksella Bibescu ajoi l\xc3\xa4pi useita lakialoitteita. Yksi lakialoitteesta koski Ortodoksisen kirkon papistoa, miss\xc3\xa4 kirkon budjetti piti hyv\xc3\xa4ksytt\xc3\xa4\xc3\xa4 hospodarilla. Toinen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 lakialoite oli kirkolle ja valtiolle kuuluvien romani orjien vapauttaminen. _NEWLINE_Gheorghe Bibescun my\xc3\xb6t\xc3\xa4 suhteet Moldavian hallitsijan hospodar Mihail Sturdzan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 paranivat. Vuodesta 1847 l\xc3\xa4htien n\xc3\xa4iden kahden valtion v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli tulliliitto. Tulliliiton my\xc3\xb6t\xc3\xa4 h\xc3\xa4n yritti v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 ulkopuolisten kauppiaiden ja kiltojen vaikutusvaltaa Valakiassa._NEWLINE_Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vuonna 1848 vallankumous puhkesi. Valakian radikaalit ainekset olivat turhaan yritt\xc3\xa4neet saada Bibescua puolelleen. 9. kes\xc3\xa4kuuta he j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t Islazin julistuksen. 11. kes\xc3\xa4kuuta Bibescu hyv\xc3\xa4ksyi julistuksen ja luopui vallasta. Valtaa ryhtyi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4liaikainen hallitus, mik\xc3\xa4 kaatui syyskuussa Osmanien vallatessa Valakian. _NEWLINE_Vuonna 1859 Bibescu oli j\xc3\xa4lleen konservatistienehdokkaana kruunuun.\n_START_SECTION_\nSiviiliel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nGheorghe Bibescu oli naimisiss\xc3\xa4 Zoe Br\xc3\xa2ncoveanun kanssa, mink\xc3\xa4 my\xc3\xb6t\xc3\xa4 h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli oikeus vaimonsa suvun titteleihin ja omaisuuteen. Bibescu joutui kirkon kanssa ongelmiin, sill\xc3\xa4 vaimonsa mielenterveysongelmien vuoksi haettu ero aiheutti skandaalin. H\xc3\xa4n sai lopulta eron vuonna 1845 ja samana vuonna meni naimisiin Maria V\xc4\x83c\xc4\x83rescun kanssa Foc\xc5\x9fanissa. Br\xc3\xa2ncoveanun suku jatkui kuitenkin h\xc3\xa4nen pojassaan Gr\xc3\xa9goire Bibesco-Bassarabassa. (Joka oli kuuluisan kirjailijan Anna de Noaillesin is\xc3\xa4.)'