b'\n_START_ARTICLE_\nPyh\xc3\xa4n Katariinan luostari (Tallinna)\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKerj\xc3\xa4l\xc3\xa4isveljest\xc3\xb6t saapuivat nykyiseen Viroon kristinuskon levi\xc3\xa4misen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Vaatimatonta ja liikkuvaa el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 viett\xc3\xa4neet kerj\xc3\xa4l\xc3\xa4isveljet saarnasivat kansankielell\xc3\xa4 ja heill\xc3\xa4 oli suuri osuus tavallisen kansan k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4misess\xc3\xa4. Vilhelm Modenalainen suosi kerj\xc3\xa4l\xc3\xa4isveljist\xc3\xb6ist\xc3\xa4 dominikaaneja eli mustia velji\xc3\xa4, jotka pyrkiv\xc3\xa4t jo vuonna 1229 tai 1239 perustamaan luostarin Tallinnan Toompealle. Pyh\xc3\xa4n Katariinan luostarin perustamisessa onnistuttiin kuitenkin lopulta vasta vuonna 1246 Tallinnan alakaupunkiin. Luostari oli kolmilaivainen, 60 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja pinta-alaltaan 1\xc2\xa0219 neli\xc3\xb6metri\xc3\xa4. Koonsa puolesta se oli Vanhan-Liivinmaan suurimpia kirkkoja. 1500-luvun alussa luostarissa toimi noviisit mukaan luettuna 30 velje\xc3\xa4. Veljet k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t uskonnollisista palveluksistaan kauppaa, saaden kaupungin varakkaammalta v\xc3\xa4est\xc3\xb6lt\xc3\xa4 vastineeksi hy\xc3\xb6dykkeit\xc3\xa4, kuten kalaa, sipulia, persiljaa, pippuria, viini\xc3\xa4, munia, voita, ja heini\xc3\xa4, joita saatettiin myyd\xc3\xa4 edelleen eteenp\xc3\xa4in. Puolella tynnyrillisell\xc3\xa4 voita saattoi saada 40 messua. _NEWLINE_Luostarin toiminta lakkasi uskonpuhdistuksen ja luterilaisuuden saapumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Luostari suljettiin vuonna 1525 ja se otettiin Tallinnan kaupunginraadin haltuun. Luostari oli kuusi vuotta tyhjill\xc3\xa4\xc3\xa4n, jonka j\xc3\xa4lkeen se tuhoutui tulipalossa. Sittemmin luostarin raunioille rakennettiin uusia rakennuksia. Vuosina 1841-1844 luostarin entisen ruokalan paikalle rakennettiin Tallinnan Pietarin ja Paavalin kirkko. Nykyp\xc3\xa4iviin saakka alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 luostarista on s\xc3\xa4ilynyt vain luostarin it\xc3\xa4siipi.'