b'\n_START_ARTICLE_\nYhdysvaltain rotumellakat\n_START_SECTION_\nRotuerottelun purkaminen\n_START_PARAGRAPH_\nOrjuus poistettiin Yhdysvalloissa 1800-luvulla, mutta tummaihoisten ihmisten syrjint\xc3\xa4 j\xc3\xa4i lakienkin tasolla voimaan. Lakien mukaan mustat olivat tasa-arvoisia, mutta heid\xc3\xa4t pyrittiin erottelemaan valkoisista. Valkoiset syrjiv\xc3\xa4t mustia ty\xc3\xb6nhaussa, joten mustat syrj\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t valkoisia useammin._NEWLINE_1950-luvulla osa Yhdysvaltain hallintoa ja mustat kansalaisoikeusaktivistit alkoivat vaatia rotuerottelun purkamista. Korkeimman oikeuden liberaali puheenjohtaja Earl Warren ja musta kansalaisoikeusaktivisti Martin Luther King ajoivat etnisten ryhmien v\xc3\xa4list\xc3\xa4 tasa-arvoa. Valkoiset vastustivat v\xc3\xa4kivalloinkin vuoden 1954 koulu-uudistusta, joka salli mustille koulunk\xc3\xa4ynnin ja yhteiset koulukuljetukset valkoisten kanssa. Vuoden 1957 kansalaisoikeuslaki johti asteittaiseen rotuerottelun purkamiseen. Silti etel\xc3\xa4n valkoinen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 vastusti muun muassa \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeuden laillistamista mustille, k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en my\xc3\xb6s v\xc3\xa4kivaltaa. V\xc3\xa4kivaltaisin oli valkoisten ylivaltaan pyrkiv\xc3\xa4 Ku Klux Klan -j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, joka murhasi ja pahoinpiteli mustan kansalaisoikeusliikkeen johtohahmoja.\n_START_SECTION_\nMellakoiden syyt\n_START_PARAGRAPH_\nOsasyit\xc3\xa4 mellakoinnille ovat k\xc3\xb6yhyys, jengiytyminen, kansalaisoikeusliike ja radikalismi, mutta ne eiv\xc3\xa4t yksist\xc3\xa4\xc3\xa4n selit\xc3\xa4 mellakoita._NEWLINE_Mellakoiden v\xc3\xa4lit\xc3\xb6n laukaisija on ollut Yhdysvaltain poliisin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 todellinen tai kuviteltu liika v\xc3\xa4kivalta. Yhdysvaltain poliisi on Suomen poliisia kovakouraisempi ja v\xc3\xa4kivaltaisempi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu osin siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Yhdysvalloissa on yleinen, laaja oikeus omistaa aseita. Niinp\xc3\xa4 poliisi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kovempia otteita. Monesti poliisin v\xc3\xa4kivaltatilanteista l\xc3\xa4htee mustien keskuudessa huhuja liikkeelle._NEWLINE_Monet mellakoista ovat olleet kuumalla s\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hein\xc3\xa4-elokuussa._NEWLINE_Kun etel\xc3\xa4n mustia muutti 1900-luvun alku- ja keskivaiheilla pohjoisen suurkaupunkeihin, jotkut niiden kaupunginosista slummiutuivat. Sosiaaliset ongelmat, kuten rikollisuus, ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myys ja k\xc3\xb6yhyys olivat asuinalueilla yleisi\xc3\xa4. K\xc3\xb6yhyys ei yksin\xc3\xa4\xc3\xa4n selit\xc3\xa4 mellakoita, vaan pikemminkin tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myys oloihin ja tapahtumiin._NEWLINE_Toisaalta monet muutkin kansalaisoikeusliikkeet nostivat p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n juuri 1960-luvulla ja kansalaisaktivismi oli Yhdysvalloissa voimakasta.\n_START_SECTION_\nMellakat 1900-luvun alussa\n_START_PARAGRAPH_\nYhdysvalloissa oli pitkin 1900-lukua silloin t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in mellakoiksi yltyneit\xc3\xa4 mielenosoituksia, muun muassa Atlantassa vuonna 1906, Chicagossa 1919, Tulsassa 1921, New Yorkin Harlemissa 1935 ja 1943 sek\xc3\xa4 Detroitissa 1943.\n_START_SECTION_\nBirmingham 1963\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1963 mustat kansalaisoikeusaktivistit j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t Birminghamissa ja muissa kaupungeissa satoja rauhallisia mielenosoituksia._NEWLINE_Alussa rauhanomaiset mielenosoitukset muuttuivat Birminghamissa aikaa my\xc3\xb6ten v\xc3\xa4kivaltaisiksi. Poliisi vastasi mielenosoituksiin muun muassa kyynelkaasulla, vesitykill\xc3\xa4 ja tuliaseilla. Lopettaakseen v\xc3\xa4kivallan presidentti John F. Kennedy lupasi kansalaisoikeudet etel\xc3\xa4n mustille. Vuoden 1964 lain mukaan rotuerottelu p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi, mutta todellisuudessa afroamerikkalaisten asema s\xc3\xa4ilyi yh\xc3\xa4 huonona.\n_START_SECTION_\nRochester ja Harlem 1964\n_START_PARAGRAPH_\n18. hein\xc3\xa4kuuta 1964 er\xc3\xa4s valkoihoinen mies suuntasi Harlemissa vesiletkun huonosti k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyviin tummaihoisiin nuoriin. Yksi heist\xc3\xa4, 15-vuotias poika, alkoi ajaa miest\xc3\xa4 takaa. Poliisi saapui paikalle ja poika hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si p\xc3\xa4in valkoista poliisia, joka ampui h\xc3\xa4net kuoliaaksi. 300 pojan koulutoveria protestoi tappoa._NEWLINE_Afroamerikkalaiset kokoontuivat pojan hautajaisiin. Poliisijohtaja yritti rauhoittaa heit\xc3\xa4 lupaamalla, ett\xc3\xa4 ampuminen tutkittaisiin. Mustat vastasivat heittelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pulloja ja kivi\xc3\xa4. Poliisi yritti hajottaa v\xc3\xa4kijoukon hakkaamalla pampuilla ja ampumalla jatkuvasti ilmaan. Seuraavina p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 mellakointi jatkui verisen\xc3\xa4. Poliisi ampui kovilla. 22. kes\xc3\xa4kuuta 1000 mellakoijaa otti yhteen poliisin kanssa. Mellakoijien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi 4 000:ksi. Yksi mellakoija kuoli, 118 haavoittui ja poliisi pid\xc3\xa4tti 465._NEWLINE_Rochesterissa syntyi parin viikon sis\xc3\xa4\xc3\xa4n poliisiv\xc3\xa4kivallasta katujuhlien keskell\xc3\xa4 v\xc3\xa4kivaltainen mellakka. Levisi huhuja, ett\xc3\xa4 poliisikoira olisi purrut lasta ja ett\xc3\xa4 poliisi olisi ly\xc3\xb6nyt raskaana olevaa naista. Ns \xe2\x80\x9dhyv\xc3\xa4t pojat\xe2\x80\x9d heitteliv\xc3\xa4t kivi\xc3\xa4 ikkunoista sis\xc3\xa4\xc3\xa4n. My\xc3\xb6hemmin mellakkaan tuli varttuneempia. Pid\xc3\xa4tetyist\xc3\xa4 mellakoijista suurin osa oli 20\xe2\x80\x9340-vuotiaita ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4yvi\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4 ilman merkint\xc3\xa4\xc3\xa4 poliisin kirjoissa, ja 15\xc2\xa0% valkoisia.\n_START_SECTION_\nWattsin mellakka Los Angelesissa 1965\n_START_PARAGRAPH_\nYhdysvalloissa oli monia rasisminvastaisia mielenosoituksia ja mellakoita 1965\xe2\x80\x931968. Ensimm\xc3\xa4inen 1960-luvun lopun suurista mellakoista oli vuonna 1965 Wattsin kaupunginosassa, Los Angelesissa Kaliforniassa. Watsissa afroamerikkalaisten keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen taloudellinen asema oli parempi kuin monien muiden Yhdysvaltain suurkaupunkien slummeissa. Watts oli v\xc3\xa4lj\xc3\xa4sti rakennettu viihtyis\xc3\xa4 alue, ja Los Angelesin 650\xc2\xa0000 hengen suuruisella mustalla v\xc3\xa4est\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli korkeampi tulotaso ja ty\xc3\xb6llisyysaste sek\xc3\xa4 alempi rikollisuusaste kuin muualla mustien asuttamalla suurkaupungin alueella. Kaupungin asukkaista 17\xc2\xa0% oli mustia, heit\xc3\xa4 oli suunnilleen yht\xc3\xa4 suuri osuus kaupunginvaltuustossa. Afroamerikkalaisia oli paljon my\xc3\xb6s poliisin joukossa._NEWLINE_11. elokuuta 1965 moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ajanut poliisi pys\xc3\xa4ytti nuoren mustan miesajajan, joka vaikutti ajotapansa perusteella juopuneelta. Pid\xc3\xa4tys n\xc3\xa4ytti alussa sujuvan asiallisesti. Paikalle saapui pian mustan miesajajan \xc3\xa4iti. Syntyi kamppailu ja poliisi pid\xc3\xa4tti miehen, mist\xc3\xa4 parisataap\xc3\xa4inen v\xc3\xa4kijoukko raivostui. Poliisi l\xc3\xa4hti paikalta ja odotti v\xc3\xa4kijoukon hajaantuvan. Vihaisista teineist\xc3\xa4 ja nuorista miehist\xc3\xa4 koostuva v\xc3\xa4kijoukko kasvoi kuitenkin tuhathenkiseksi._NEWLINE_Pid\xc3\xa4tyspaikalle saapui lis\xc3\xa4\xc3\xa4 poliiseja ja my\xc3\xb6s musta v\xc3\xa4kijoukko, joka haukkui poliiseja. Yksi musta sylki poliisin p\xc3\xa4\xc3\xa4lle ja poliisi pid\xc3\xa4tti h\xc3\xa4net. Nopeasti levisi huhu, jonka mukaan poliisit olisivat pahoinpidelleet raskaana ollutta naista. Mustat kostivat v\xc3\xa4itetyn pahoinpitelyn pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tapaamansa valkoisten ajajien autot, ja pieks\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ajajat. Poliiseja saapui lis\xc3\xa4\xc3\xa4 paikalle. Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 mustat alkoivat ry\xc3\xb6stell\xc3\xa4 kauppoja, ja sivusta katselijat toistelivat suositun rhythm & blues -levyjuontaja Nathaniel \xe2\x80\x9dMagnificent\xe2\x80\x9d Montaguen kertos\xc3\xa4ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dBurn baby burn\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dpolta baby polta\xe2\x80\x9d. Mellakoijat pys\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t palokunnan. He hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s mustien omistamiin kauppoihin. Poliisi ja mellakoiden johtohahmot yrittiv\xc3\xa4t yhdess\xc3\xa4 pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 mellakan, mutta turhaan. Kansalliskaartin sotilaat saapuivat 3. mellakkap\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 13. elokuuta. My\xc3\xb6s Martin Luther King saapui paikalle ja halusi pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 mellakan, mutta musta v\xc3\xa4kijoukko heitteli h\xc3\xa4nt\xc3\xa4kin erilaisilla esineill\xc3\xa4.  _NEWLINE_34 ihmist\xc3\xa4 kuoli viiden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n mellakoissa, tuhat haavoittui. Poliisi pid\xc3\xa4tti yli 3000 mellakoijaa. Mellakoijia oli reilut 30 000 ja 70 000 ihmist\xc3\xa4 oli tukemassa heit\xc3\xa4 passiivisesti. Mellakoijat ry\xc3\xb6stiv\xc3\xa4t, vaurioittivat tai tuhosivat ainakin 977 rakennusta. Poliisin avuksi tuli 4 000 kansalliskaartin sotilasta.\n_START_SECTION_\nVuoden 1967 mellakat\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1967 valkoiset rikkoivat mustien ikkunoita, sytyttiv\xc3\xa4t koteja tuleen ja pahoinpiteliv\xc3\xa4t heit\xc3\xa4. Kes\xc3\xa4n 1967 aikana oli 164 mellakkaa, joiden yhteydess\xc3\xa4 kuoli 83 ihmist\xc3\xa4._NEWLINE_23. hein\xc3\xa4kuuta 1967 valkoinen poliisi sulki Detroitissa laittoman baarin ja pid\xc3\xa4tti kaikki juhlijat varhaisina sunnuntaiaamun pikkutunneilla. Pettyneet mustat alkoivat ry\xc3\xb6stell\xc3\xa4 12. kadulla. Alivoimainen poliisi uskoi aluksi ry\xc3\xb6stelyn pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4n itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Riemuitseva v\xc3\xa4kijoukko rynt\xc3\xa4ili ry\xc3\xb6stelem\xc3\xa4\xc3\xa4n, paikalla oli karnevaalia muistuttava tunnelma. Seuraavana iltana joku sytytti tulipalon, eik\xc3\xa4 v\xc3\xa4kijoukko p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4nyt palokuntaa paikalle. Mellakointi laajeni my\xc3\xb6s muihin kaupunginosiin._NEWLINE_Sala-ampumista esiintyi. Syntyi yksi Yhdysvaltain historian pahimmista mellakoista. My\xc3\xb6s merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 valkoisia osallistui mellakkaan._NEWLINE_Kansalliskaarti ja armeija kutsuttiin pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n levottomuuksia. Kymmeni\xc3\xa4 kuoli. Mellakoijat ry\xc3\xb6stiv\xc3\xa4t yli 2\xc2\xa0500 kauppaa.\n_START_SECTION_\nHarlem 1968\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1968 mustat ja vasemmistolainen Students for a Democratic Society -liike marssivat yhdess\xc3\xa4, koska he vastustivat uuden voimistelulaitoksen rakentamista Harlemin asuinalueelle. Poliisit l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t heit\xc3\xa4 pampulla. Poliisiv\xc3\xa4kivallasta seurasi Harlemissa mellakoita, jotka levisiv\xc3\xa4t nopeasti moniin suuriin pohjoisen ja etel\xc3\xa4n kaupunkeihin. Mustien keskuuteen syntyi v\xc3\xa4kivaltainen vastarintaliike Black Power.\n_START_SECTION_\nMartin Luther Kingin murhasta johtuneet mellakat 1968\n_START_PARAGRAPH_\nMartin Luther King murhattiin vuonna 1968, mist\xc3\xa4 seurasi valtava mellakoiksi yltynyt mielenosoitusaalto. King itse oli vastustanut v\xc3\xa4kivaltaa ja pyrkinyt aina hillitsem\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s mustien v\xc3\xa4kivaltaa._NEWLINE_125 kaupungissa oli levottomuuksia, muun muassa Chicagossa, Baltimoressa ja p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki Washingtonissa._NEWLINE_Chicagossa mustat ry\xc3\xb6stiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4osin valkoisten omistamia kauppoja ja sytyttiv\xc3\xa4t polttopulloilla rakennuksia tuleen. Chicagon r\xc3\xa4hin\xc3\xb6innin kukistaminen vei 34 mustan ja 5 valkoisen hengen. Mellakointia torjumaan saapui 10\xc2\xa0500 poliisia ja 6\xc2\xa0700 Illinoisin kansalliskaartin sotilasta. Saapuneita poliiseja sala-ammuttiin, mutta heit\xc3\xa4 ei kuollut. Nuorille asetettiin ulkonaliikkumiskielto ja aseiden myynti kiellettiin. Poliisi ja kansalliskaarti sai luvan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kyynelkaasua ja ampua kuoliaaksi polttopulloa heittelev\xc3\xa4t mellakoijat, sek\xc3\xa4 vammauttaa ry\xc3\xb6st\xc3\xa4ji\xc3\xa4. My\xc3\xb6s Baltimoressa oli suuri mellakka, jossa ry\xc3\xb6stettiin tai poltettiin tuhat kauppaa. Kuusi kuoli, 700 haavoittui. Kansalliskaarti ja armeija toimivat. Poliisi pid\xc3\xa4tti 5\xc2\xa0800 ihmist\xc3\xa4. _NEWLINE_Washington DC:ss\xc3\xa4 rauhanomainen mielenosoitus muuttui nopeasti suureksi r\xc3\xa4hin\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Kingin murhan aiheuttamat mellakat hiipuivat melko nopeasti. Osasyyn\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n oli se, ett\xc3\xa4 Kingin tavoite rotuerottelun poistosta oli pitk\xc3\xa4lti toteutunut. Silti mustien sosioekonominen asema ei parantunut.\n_START_SECTION_\n2010-luvun mellakat\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 2014\xe2\x80\x932015 afroamerikkalaiset osoittivat mielt\xc3\xa4\xc3\xa4n ja mellakoivat vastalauseena sille, ett\xc3\xa4 poliisi tappoi aseettomia tummaihoisia. Mellakoita oli Fergusonissa, Baltimoressa ja New Yorkissa. _NEWLINE_Elokuussa 2014 poliisi tappoi Fergusonissa aseettoman mustan nuoren miehen, Michael Brownin. Brown oli varastanut savukkeita ja hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nnyt poliisin kimppuun. Erilaisia huhuja liikkui surmasta. Surma ja poliisin ep\xc3\xa4kunnioittava k\xc3\xa4yt\xc3\xb6s laukaisivat mielenosoitukset ja kymmenp\xc3\xa4iv\xc3\xa4iset mellakat. Valamiehist\xc3\xb6 vapautti valkoihoiset poliisit marraskuussa, mik\xc3\xa4 k\xc3\xa4ynnisti uudet mellakat._NEWLINE_Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2015 poliisi paiskasi Baltimoressa pid\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 mustan Freddie Grayn poliisiauton takaosaan sill\xc3\xa4 seurauksella, ett\xc3\xa4 pid\xc3\xa4tetty sai niin vaikeat vammat, ett\xc3\xa4 vajosi koomaan ja kuoli. H\xc3\xa4nen kuolemastaan ja hautajaisistaan alkaneet mellakat levisiv\xc3\xa4t Philadelphiaan. Baltimoressa yli kymmenen poliisia loukkaantui. Kansalliskaarti kutsuttiin apuun pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n levottomuudet.'