b'\n_START_ARTICLE_\nHerra Martti\n_START_PARAGRAPH_\nHerra Martti (ruots. M\xc3\xa5rten, lat. Martinus Olaui, k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s nime\xc3\xa4 Martti Olavinpoika; kuoli 1580-luvulla, mahdollisesti 1585) oli Tukholman suomalaisen seurakunnan ensimm\xc3\xa4inen nimelt\xc3\xa4 tunnettu pappi ja my\xc3\xb6hemmin Ruotsin hovisaarnaaja. H\xc3\xa4net muistetaan parhaiten mahdollisesti vuonna 1548 tekem\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n Kristofferin maanlain suomennoksesta, joka oli ensimm\xc3\xa4inen suomennettu lakikirja._NEWLINE_Tukholman suomalainen seurakunta oli perustettu uskonpuhdistuksen yhteydess\xc3\xa4 vuonna 1533, ja Martti mainitaan asiakirjoissa sen kappalaisena ensi kerran vuonna 1545. H\xc3\xa4net on mainittu suomalaissyntyiseksi, ja h\xc3\xa4nen on arveltu saaneen pappisvihkimyksens\xc3\xa4 jo ennen uskonpuhdistusta. Martin tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n omistaneen vaimonsa perim\xc3\xa4n talon Tukholman Kindstugatanilla. H\xc3\xa4n sai vuonna 1550 kirkkoherranviran Roslagenin B\xc3\xb6rstilist\xc3\xa4 ja toimi vuosikymmenen puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Fr\xc3\xb6s\xc3\xa5kerin rovastina. Vuosina 1558\xe2\x80\x931577 Martti toimi Rauman kirkkoherrana Suomessa. Vuonna 1578 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli kuningas Juhana III:n hovisaarnaaja, miss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4iseen 1585 saakka. Katolisuutta l\xc3\xa4hentynyt Juhana halusi henkil\xc3\xb6kohtaiseksi sielunhoitajakseen apostolisen suksession saaneen papin. Martti toimi hovisaarnaajan viran ohella vuosina 1581\xe2\x80\x931584 my\xc3\xb6s Str\xc3\xa4ngn\xc3\xa4sin \xc3\x96smon kirkkoherrana._NEWLINE_Martti suomensi ehk\xc3\xa4 kuningas Kristofferin maanlain vuodelta 1442. Suomennos on s\xc3\xa4ilynyt vain k\xc3\xa4sin kirjoitettuna kopioina. Vanhin kuudesta k\xc3\xa4sikirjoituksesta on kannen exlibriksess\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4tty vuodelle 1548, jolloin Martti toimi viel\xc3\xa4 suomalaisen seurakunnan kappalaisena. Ruotsin valtionarkiston hoitaja Johannes Bureus mainitsi vuonna 1609 Martin suomennoksen tekij\xc3\xa4n\xc3\xa4. K\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s painettiin vuonna 1905 kokonaisuudessaan teokseen Suomen kielen muistomerkkej\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 Kristoffer kuninkaan maanlaki: herra Martin suomeksi k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4. Muista suomennoskopioista on s\xc3\xa4ilynyt vain osia. K\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen kieliasu viittaa Lounais-Suomen murteisiin. K\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 on virheit\xc3\xa4, jotka johtunevat k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4j\xc3\xa4n perehtym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myydest\xc3\xa4 lain k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_Martin laatimaan k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kseen perustuen Ljungo Tuomaanpoika laati vuonna 1601 uuden suomennoksen maanlaista, joka julkaistiin painettuna vasta 250 vuoden kuluttua, vuonna 1852. _NEWLINE_Er\xc3\xa4iden arvioiden mukaan Martti olisi kuitenkin vuonna 1580 vain kopioinut Jaakko Suomalaisen eli Jacobus Finnon jo aiemmin laatiman suomennoksen.'