b'\n_START_ARTICLE_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 on maanpintaa peitt\xc3\xa4v\xc3\xa4, lumena tai muuna kiinte\xc3\xa4n olomuodon sateena tulleesta vedest\xc3\xa4 muodostunut, pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4ilyv\xc3\xa4 laaja-alainen j\xc3\xa4\xc3\xa4massa, joka liikkuu hitaasti virtaamalla. Raja-arvoja m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4n termeille "pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n", "laaja-alainen" ja "liikkuu" ei voida asettaa; hydrologisesti j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 eroaa ylivuotisesta lumil\xc3\xa4ik\xc3\xa4st\xc3\xa4 vain kokonsa perusteella. Onkin esitetty, ett\xc3\xa4 kaikki yli 0,1 neli\xc3\xb6kilometrin laajuiset ylivuotiset j\xc3\xa4\xc3\xa4massat luokiteltaisiin j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6iksi._NEWLINE_Kertyneen lumen massan aiheuttaman paineen noustessa riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n suureksi puristaa se alimpia kerroksia hyvin tiiviiksi firn-lumeksi ja lopulta j\xc3\xa4\xc3\xa4ksi._NEWLINE_J\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6t voidaan jakaa suuriin mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6ihin, vuoristoj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6ihin ja piedmont-j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6ihin. Mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6ss\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4 virtaa keskustasta ulosp\xc3\xa4in kaikkiin suuntiin. Ne kattavat merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 alueita Antarktiksen mantereesta ja Gr\xc3\xb6nlannin liki kokonaan. Vuoristoj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6t valuvat yhteen suuntaan, ja niit\xc3\xa4 sanotaankin j\xc3\xa4\xc3\xa4virroiksi. Piedmont-j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6t levi\xc3\xa4v\xc3\xa4t tasaisella maanpinnalla, ja niit\xc3\xa4 sy\xc3\xb6tt\xc3\xa4\xc3\xa4 joko mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n reunasta tai vuoristoj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n alap\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 valuva j\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4hde._NEWLINE_J\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n keskell\xc3\xa4 tai yl\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on kasautumisalue eli akkumulaatiovy\xc3\xb6hyke, jolle satava lumi pakkautuu tiiviiksi ja muuttuu lopulta lumen omasta paineesta j\xc3\xa4\xc3\xa4ksi, ja alempana tai reunempana kulumisalue eli ablaatiovy\xc3\xb6hyke, jossa j\xc3\xa4\xc3\xa4 haihtuu ja sulaa._NEWLINE_Euroopan suurin j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 on Islannissa sijaitseva Vatnaj\xc3\xb6kull,  noin 8\xc2\xa0100 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. My\xc3\xb6s Huippuvuorten Austfonna on mainittu Euroopan suurimmaksi. Norjan lumisateisilla vuorilla on lukuisia j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6it\xc3\xa4, joista suurimpia ovat Jostedalsbreen ja Svartisen. _NEWLINE_J\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6t ovat pienentyneet nopeasti ilmaston l\xc3\xa4mpenemisen takia, ja sulamisen odotetaan jatkuvan. J\xc3\xa4\xc3\xa4- ja lumipeite v\xc3\xa4hent\xc3\xa4v\xc3\xa4t maapallon l\xc3\xa4mpenemist\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 ne heijastavat auringons\xc3\xa4teit\xc3\xa4 takaisin avaruuteen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on yksi syy, miksi tutkijat ovat huolestuneita ilmaston l\xc3\xa4mpenemisen seurauksena h\xc3\xa4vi\xc3\xa4vist\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4peitteist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6iden synty ja rakenne\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 muodostuu, kun lumi ei ehdi kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sulaa, vaan kerrostuu ja pakkautuu ensin tiiviiksi lumeksi ja lopulta j\xc3\xa4\xc3\xa4ksi yll\xc3\xa4 olevan lumikerroksen paineen vuoksi._NEWLINE_Vastasatanut lumi on hyvin kevytt\xc3\xa4. Ennen j\xc3\xa4\xc3\xa4ksi muuttumistaan satanut ja kerrostunut lumi muuttuu ensin hyvin tihe\xc3\xa4ksi firn-lumeksi. Kun j\xc3\xa4\xc3\xa4 on paksua, paine j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n pohjalla saa j\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n hieman hyytel\xc3\xb6n tavoin ja j\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 alkaa virrata alam\xc3\xa4keen tai tasaisella alueella sivullep\xc3\xa4in._NEWLINE_J\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6j\xc3\xa4\xc3\xa4 koostuu ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisen muotoisista kiteist\xc3\xa4, joiden halkaisija on muutamista millimetreist\xc3\xa4 kymmeniin senttimetreihin.\n_START_SECTION_\nKoon vaihtelut\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6iden koon muutokset liittyv\xc3\xa4t  ilmastonvaihteluihin. J\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 laajenee kylmin\xc3\xa4 kausina ja kutistuu l\xc3\xa4mpimin\xc3\xa4 kausina._NEWLINE_Vuodesta 1980 alkaen j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6t ovat vet\xc3\xa4ytyneet kiihtyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vauhdilla, kun maapallon ilmasto on l\xc3\xa4mmennyt. Afrikan korkeimman vuoren, p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajalla sijaitsevan Kilimanjaron lumien arvellaan my\xc3\xb6s sulavan. J\xc3\xa4\xc3\xa4n sulamisnopeus on hyvin herkk\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan muutokselle. J\xc3\xa4\xc3\xa4n paksuussulamisvauhti on 4\xc2\xa0000 metrin korkeudessa olevalla Himalajan Doktrianin j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6ll\xc3\xa4 puhtaalle j\xc3\xa4\xc3\xa4lle nollan ylitt\xc3\xa4ville l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tiloille 7,4 ja 8,0 mm/\xc2\xb0C/p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Lumi sulaa siell\xc3\xa4 hieman hitaammin, 5,8\xe2\x80\x936,4 mm \xc2\xb0C/p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Joidenkin tietojen mukaan pohjoisempana Gr\xc3\xb6nlannissa puhtaalle j\xc3\xa4\xc3\xa4lle luokkaa 3\xe2\x80\x938 mm/\xc2\xb0C/p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. J\xc3\xa4\xc3\xa4 voi sulaa niinkin hitaasti kuin mm/\xc2\xb0C/p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Korkealla j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6ll\xc3\xa4 sulaminen saattaa olla jopa 15\xe2\x80\x9340 mm/\xc2\xb0C/p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Lumen ja j\xc3\xa4\xc3\xa4n sulamiseen vaikuttavat l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan ja ep\xc3\xa4puhtauksien lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s sade ja tuuli.'