b'\n_START_ARTICLE_\nPiispa\n_START_SECTION_\nSuomen luterilaisessa kirkossa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen luterilaisen kirkon piispa johtaa hiippakuntaa tuomiokapitulin kanssa. Piispa vihkii hiippakuntansa papit ja diakonit. Piispa on seurakuntien ja pappien ylin kaitsija._NEWLINE_Arkkipiispa ei ole muiden piispojen esimies, vaan \xe2\x80\x9densimm\xc3\xa4inen vertaistensa joukossa\xe2\x80\x9d (primus inter pares). H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 on kuitenkin kirkon keskushallinnossa lukuisia erityisteht\xc3\xa4vi\xc3\xa4._NEWLINE_Piispan liturgisia tuntomerkkej\xc3\xa4 ovat rintaristi, hiippa ja sauva. Piispa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 violettia papinpaitaa._NEWLINE_Luterilaisessa kirkossa on erilaisia n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4 sen suhteen, pidet\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xb6 piispan virkaa pappisvirasta erillisen\xc3\xa4 virkana. Luterilainen kirkko yleens\xc3\xa4 katsoo, ett\xc3\xa4 on vain yksi erityinen virka, sanan ja sakramenttien virka, joka tarkoittaa pappisvirkaa. Keski-Euroopan luterilaisista kirkoista piispuus h\xc3\xa4visi, koska reformaatio ei 1500-luvulla saanut puolelleen yht\xc3\xa4\xc3\xa4n piispaa. Sen sijaan Pohjoismaissa historiallinen piispuus s\xc3\xa4ilyi. Kuitenkin my\xc3\xb6s Pohjoismaiden luterilaisissa kirkoissa on ollut tapana ajatella, ett\xc3\xa4 piispa on vain erityisill\xc3\xa4 inhimillisill\xc3\xa4 oikeuksilla varustettu pappi. Luterilainen kirkko on kuitenkin ekumeenisen ty\xc3\xb6skentelyn my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ryhtynyt korostamaan jonkin verran enemm\xc3\xa4n kaitsennan viran (episkope) erillist\xc3\xa4 merkityst\xc3\xa4 kirkossa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy muun muassa Porvoon sopimuksessa._NEWLINE_Suomessa piispat ovat useimmiten olleet teologian tohtoriksi v\xc3\xa4itelleit\xc3\xa4, monesti my\xc3\xb6s dosentteja.\n_START_SECTION_\nPiispan valinta\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisin piispanvaalissa ovat \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeutettuja hiippakunnan papit ja lehtorit sek\xc3\xa4 vastaava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 maallikkovalitsijoita. Maallikkovalitsijoiden lukuun lasketaan ensin tuomiokapitulin lakimiesasessori ja maallikkoj\xc3\xa4sen, hiippakunnasta valitut maallikkokirkolliskokousedustajat ja hiippakuntavaltuuston maallikkoj\xc3\xa4senet. Loput ovat seurakuntien kirkkovaltuustojen tai seurakuntaneuvostojen valitsemia maallikkovalitsijoita. Jokaisesta seurakunnasta valitaan v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n yksi valitsija, ja loput paikat jaetaan seurakuntien j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n mukaisesti._NEWLINE_Arkkipiispan vaalissa ovat Turun arkkihiippakunnan valitsijoiden lis\xc3\xa4ksi lis\xc3\xa4ksi muista hiippakunnista kirkolliskokoukseen valituilla edustajilla ja saamelaisk\xc3\xa4r\xc3\xa4jien kirkolliskokoukseen valitsemalla edustajalla sek\xc3\xa4 hiippakuntavaltuustojen, tuomiokapitulien ja kirkkohallituksen j\xc3\xa4senill\xc3\xa4. Vaalin tulosta laskettaessa n arkkihiippakunnan \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeutettujen \xc3\xa4\xc3\xa4nten painoarvoa v\xc3\xa4hennet\xc3\xa4\xc3\xa4n sen mukaan kuin kirkon vaalij\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4 tarkemmin s\xc3\xa4\xc3\xa4det\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Vaali on kaksivaiheinen vaali, jossa valituksi tulee enemmist\xc3\xb6n \xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4 saanut ehdokas. Toisella kierroksella on kaksi eniten ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kierroksella \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4 saanutta ehdokasta. Tuomiokapituli antaa valtakirjan yli puolet \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4 saaneelle papille. Vaalissa on vuodesta 2001 l\xc3\xa4htien ollut ehdokasasettelu. V\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kymmenen \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeutettua voi perustaa valitsijayhdistyksen ja kutsua jonkin papin ehdokkaakseen._NEWLINE_Vuoden 1686 (Ruotsin) kirkkolaissa pappeinkokoukset asettivat piispanvaalissa ehdolle kykenevi\xc3\xa4 ja toimeliaita pappeja, joista kuningas nimitti yhden piispaksi. Kuningas saattoi my\xc3\xb6s ohittaa ehdolle asetetut ja nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 oman ehdokkaansa. Arkkipiispaa valittaessa Uppsalan hiippakunnan pappien lis\xc3\xa4ksi l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 olivat muiden tuomiokapitulien j\xc3\xa4senet._NEWLINE_Vuoden 1994 Suomen kirkkolaissa piispanvaalissa olivat \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeutettuja hiippakunnan papit ja lehtorit, lakimiesasessori, hiippakunnasta kirkolliskokoukseen valitut maallikot sek\xc3\xa4 maallikkovalitsijat, joita seurakunta valitsi yhden j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kutakin alkavaa 5000 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4 kohden. Vaalissa \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4j\xc3\xa4 saattoi asettaa ehdolle kolme pappia j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4. Ehdokasasettelua ei ollut vaan \xc3\xa4\xc3\xa4nen saattoi antaa kenelle tahansa papille. Ensimm\xc3\xa4iselle sijalle ehdolle asetettiin se, joka oli saanut enimm\xc3\xa4t \xc3\xa4\xc3\xa4net ensimm\xc3\xa4iselle sijalle. Toiselle sijalle asetettiin h\xc3\xa4nen j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 se, joka oli saanut enimm\xc3\xa4t \xc3\xa4\xc3\xa4net ensimm\xc3\xa4iselle ja toiselle sijalle yhteens\xc3\xa4. Kolmannelle sijalle asetettiin heid\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 se, joka oli saanut enimm\xc3\xa4t \xc3\xa4\xc3\xa4net ensimm\xc3\xa4iselle, toiselle ja kolmannelle sijalle yhteens\xc3\xa4. Piispan nimitti kolmesta ehdolle asetetuista tasavallan presidentti. Vuodesta 1996 l\xc3\xa4htien saattoi \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4\xc3\xa4 vain yht\xc3\xa4 ehdokasta. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in asetettiin ehdolle kolme eniten \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4 saanutta \xc3\xa4\xc3\xa4nim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n mukaisessa j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4. Presidentin nimitysoikeus lakkasi vuonna 2000. Samalla lakkasi erillinen vaaliin perustuva ehdolleasettelu, ja valtakirja ryhdyttiin antamaan suoraan vaalin perusteella. Piispanvaalissa oli lyhyen aikaa pakollinen koevaali 1990-luvun lopulla. Maallikkovalitsijoiden joukkoon lasketaan itseoikeutettuina kirkolliskokousedustajien lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s hiippakuntavaltuuston j\xc3\xa4senet vuodesta 2006 l\xc3\xa4htien.\n_START_SECTION_\nKatolisessa kirkossa\n_START_PARAGRAPH_\nKatolisessa kirkossa piispa on korkein pappeuden vihkimysaste. Piispaksi tullakseen on ensin saatava vihkimys diakoniksi ja sitten papiksi. Nimitys piispaksi on paavin yksinoikeus (t\xc3\xa4st\xc3\xa4 yleism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 on er\xc3\xa4it\xc3\xa4 poikkeuksia). Valinnan j\xc3\xa4lkeen p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti kolme piispaa suorittaa paavin my\xc3\xb6ntymyksest\xc3\xa4 piispaksi vihkimisen. Poikkeuksen t\xc3\xa4st\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6st\xc3\xa4 muodostaa Rooman piispan eli paavin virka, johon voidaan periaatteessa valita kuka tahansa kastettu mies. _NEWLINE_Katolisen k\xc3\xa4sityksen mukaan piispat jatkavat Kristuksen apostoleilleen antamaa opettamis- ja johtamisteht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Apostolinen sukkessio yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4in kaikkia nykypiispoja apostoleihin. Siten piispanvirka kuuluu ns. jumalallisen oikeuden alaan. Piispojen johdossa toimi Pietarin perillisen\xc3\xa4 Rooman piispa._NEWLINE_Arkkipiispa on arkkihiippakunnan piispa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 asema tuo h\xc3\xa4nelle samat oikeudet ja velvollisuudet kuin muillakin piispoilla on. Kirkkoprovinssin metropoliittana h\xc3\xa4nen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 on kirkko-oikeuden mukaan huolehtia uskon ja kirkkokurin tarkasta noudattamisesta. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4nen on ilmoitettava paaville v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksist\xc3\xa4 toimialueellaan. Kuitenkaan arkkipiispa ei katolisessa kirkossa toimi provinssin muiden piispojen, ns. suffragaanipiispojen esimiehen\xc3\xa4. _NEWLINE_Piispan arvomerkkein\xc3\xa4 toimivat mitra, piispansauva, sormus sek\xc3\xa4 pektoraali. Arkkipiispan arvonmerkkin\xc3\xa4 toimii lis\xc3\xa4ksi pallium. Piispallinen arvo on perinteisesti my\xc3\xb6s benediktiinisten ja sistersil\xc3\xa4isten luostareiden apoteilla. He k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t piispan arvomerkkej\xc3\xa4 ja viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t jumalanpalvelusta piispallisesti eli pontifikaalisesti. Heill\xc3\xa4 ei kuitenkaan ole sakramentaalista vihkimisoikeutta, ellei heit\xc3\xa4 itse\xc3\xa4\xc3\xa4n ole vihitty piispaksi._NEWLINE_Voimassa olevan kanonisen oikeuden mukaan (CIC Can. 401 \xc2\xa71) 75 vuotta t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neen piispan tulee pyyt\xc3\xa4\xc3\xa4 paavilta eroa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4. Eron saanut piispa saa emeritusarvon.'