b'\n_START_ARTICLE_\nEnso-Gutzeit\n_START_SECTION_\nNorjan saha\n_START_PARAGRAPH_\nEnso-Gutzeitin varhaisin edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli Wilhelm Gutzeitin Norjan Fredrikstadiin vuonna 1860 perustama, Wilh. Gutzeit & Co -niminen h\xc3\xb6yrysaha. Wilhelm Gutzeitin kuoltua 1869 h\xc3\xa4nen poikansa Hans Gutzeit peri sahan. Hans Gutzeit alkoi hakea sahalle uutta paikkaa Suomesta, miss\xc3\xa4 oli paremmin saatavissa tukkeja kuin Norjassa. H\xc3\xa4n myi Fredrikstadin sahan ja perusti Norjaan uuden W. Gutzeit & Comp. -nimisen yhti\xc3\xb6n, joka rakensi vuonna 1872 sahan Kymin Kotkansaareen (nykyisess\xc3\xa4 Kotkan kaupungissa). T\xc3\xa4st\xc3\xa4 sahasta joka k\xc3\xa4ynnistyi 16. marraskuuta 1872 tuli Suomen suurin ja nykyaikaisin. Sahan voimal\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 oli sadan hevosvoiman tehoinen h\xc3\xb6yrykone, ja k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli kuusi keh\xc3\xa4saha- ja kaksi sirkkelisahakoneistoa. Sahaa hoitivat Norjasta tulleet ammattimiehet joita muutti l\xc3\xa4hes sata perheineen Hans Gutzeitin mukana Kymiin. Sahaa alettiin kutsua Norjan sahaksi, jolla nimell\xc3\xa4 se tunnettiin vuosikymmenien ajan._NEWLINE_Sahateollisuuden korkeasuhdanne tasaantui 1874 ja sahatavaran hinnat alkoivat laskea. Vuonna 1877 alkanut Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n-Turkin sota nosti tilap\xc3\xa4isesti hintoja mutta jo 1878 sahatavaran vientihinnat putosivat yhteen kolmasosaan vuoden 1874 tasosta ja olivat n\xc3\xa4in alhaalla viel\xc3\xa4 seuraavanakin vuonna. Hans Gutzeit ajautui t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi vararikkoon vuonna 1880 ja joutui v\xc3\xa4istym\xc3\xa4\xc3\xa4n toimitusjohtajan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4. Sahan p\xc3\xa4\xc3\xa4omistajaksi tuli norjalainen tukkuliike Ludwigsen & Schjelderup ja uudeksi toimitusjohtajaksi norjalainen Christian Holst joka oli Hans Gutzeitin serkku. Norjan sahan tuotantokapasiteetti oli vajaak\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vuoteen 1886 saakka jolloin sahatavaran kysynt\xc3\xa4 alkoi lopulta elpy\xc3\xa4 Euroopassa.\n_START_SECTION_\nAktiebolaget W. Gutzeit & Co muodostetaan\n_START_PARAGRAPH_\nKun Kymijoen suulla sijaitsevien useiden sahojen kilpailu P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen alueen tukeista nosti niiden hintaa yhti\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4tti laajentaa puun hankintaansa Saimaan alueelle ja osti 1892 Rutolan tilan, jonka alueella sijaitsevalle noin kolmen kilometrin levyiselle kannakselle rakennetun puunsiirtolaitteiston avulla yhti\xc3\xb6 pystyi kuljettamaan Saimaan vesist\xc3\xb6st\xc3\xa4 tukkeja edullisesti Kymijoen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Yhti\xc3\xb6 rakensi my\xc3\xb6s sahan Rutolaan vuonna 1897. Gutzeit alkoi ostaa metsi\xc3\xa4 Saimaan alueelta ja osti my\xc3\xb6s 1902 4,4 miljoonalla markalla Pohjois-Karjalassa Utrassa sahalaitoksen omistaneen Ab Utra Wood Co:n jonka mukana tuli 100\xc2\xa0000 hehtaaria mets\xc3\xa4\xc3\xa4. Oston j\xc3\xa4lkeen Utran suuren mutta vanhanaikaisen vesisahan toiminta lopetettiin ja saharakennukset purettiin vuoteen 1905 menness\xc3\xa4. Tukit kuljetettiin t\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien yhti\xc3\xb6n merenrantasahoille Kotkaan._NEWLINE_Vuonna 1896 yhti\xc3\xb6st\xc3\xa4 muodostettiin Aktiebolaget W. Gutzeit & Co niminen osakeyhti\xc3\xb6 jonka johtoon tuli 1906 norjalainen yhti\xc3\xb6n palveluksessa vuodesta 1884 ollut Alexander Gullichsen. H\xc3\xa4nen aloitteestaan yhti\xc3\xb6 oli laajentanut toimintaansa Saimaan alueelle ja h\xc3\xa4n oli ollut mukana sopimassa Utra Wood Co:n ostosta sen englantilaiselta omistajalta Egerton Hubbard & Co-yhti\xc3\xb6lt\xc3\xa4._NEWLINE_1900-luvun alussa Aktiebolaget W. Gutzeit hankki my\xc3\xb6s muutamia sahoja Kotkan alueelta. 1903 ostettiin Hovinsaaren saha joka paloi seuraavana vuonna mutta k\xc3\xa4ynnistyi uudelleen j\xc3\xa4lleenrakennettuna 1905. 1909 oli ostovuorossa heikosti kannattanut viipurilaisen Paul Wahl & Co.:n omistama Suur-Hietasen saha joka sekin paloi 1911 ja k\xc3\xa4ynnistyi taas uudistettuna 1912. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 molemmat sahat oli perustettu 1874 jolloin Kotkan seudulle perustettiin Karhulan, Suur-Hietasen, Sunilan, Hovinsaaren ja Jumalniemen h\xc3\xb6yrysahat. 1907 rakennettiin sahoilla syntyv\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4tepuuta ja sahanpurua raaka-aineena k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 sulfaattiselluloosatehdas Kotkaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tehdas l\xc3\xa4hti k\xc3\xa4yntiin monien vaikeuksien j\xc3\xa4lkeen vasta 1911. Tehtaan yksi h\xc3\xb6yrykattila oli r\xc3\xa4j\xc3\xa4ht\xc3\xa4nyt 1908 ja sen yhteydess\xc3\xa4 toimineessa t\xc3\xa4rp\xc3\xa4tinvalmistuslaitoksessa oli my\xc3\xb6s tapahtunut tuhoisa r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdys._NEWLINE_1908 yhti\xc3\xb6 osti Ilomants Skogfastighets Ab:n, jolla oli hallussaan laajat mets\xc3\xa4alueet Pohjois-Karjalassa. 1909 ostettiin konkurssiin ajautunut Aktiebolaget Pankakoski, jolla oli Lieksanjoen varrella Pankakoskella puuhiomo. Paikalla oli aiemmin toiminut muun muassa rautaruukki, mylly ja saha, jotka olivat vaihtaneet omistajaa useaan kertaan. W. Gutzeit & Co. rakensi Pankakoskelle uuden puuhiomon ja kartonkitehtaan. Tehdas oli valmistuttuaan vuonna 1914 Suomen suurin kartonkitehdas. Kartonkitehtaan perustaminen oli mahdollista koska samoihin aikoihin 1911 valmistui rautatie Joensuusta Lieksan kautta Nurmekseen._NEWLINE_Gutzeitilla oli my\xc3\xb6s suuri puutavaran kuljetukseen k\xc3\xa4ytetty sis\xc3\xa4vesilaivasto Saimaalla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n laivaton k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n perustettiin Laitaatsillan Konepajan nimell\xc3\xa4 tunnettu telakka ja konepaja Savonlinnaan.\n_START_SECTION_\nEnson tehtaiden osto\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1912 oli ostovuorossa Vuoksen varrella Ensossa toimiva Enso Tr\xc3\xa4sliperi Aktiebolaget. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n yhti\xc3\xb6n oli perustanut 1887 paroni Carl August Standertskj\xc3\xb6ld, joka oli ostanut maa-alueen Vuoksen rannalta R\xc3\xa4ikk\xc3\xb6l\xc3\xa4n kosken luota ja puolet kosken vesivoimaoikeuksista. Varat ostoon h\xc3\xa4n oli hankkinut myym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Kymijoen varrella Inkeroisissa sijaitsevan puuhiomonsa Tammerfors Linne- & Jern-Manufaktur Aktie-Bolagille._NEWLINE_T\xc3\xa4nne keskelle asumatonta er\xc3\xa4maata perustettiin 1888 Enson puuhiomo ja sen ymp\xc3\xa4rille samanniminen yhdyskunta. Vuonna 1907 Enson puuhiomon yhteyteen rakennettiin paperitehdas, jossa oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 suurella yankee-kuivaussylinterill\xc3\xa4 varustettu paperikone. Muutama vuosi my\xc3\xb6hemmin 1910 oli lis\xc3\xa4voiman saamiseksi valmistunut viel\xc3\xa4 Vuoksen poikki voimalaitos ja pato, joka oli kuitenkin tullut niin kalliiksi ett\xc3\xa4 Enson omistajat halusivat myyd\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6n. Enso Tr\xc3\xa4sliperi s\xc3\xa4ilyi oston j\xc3\xa4lkeen itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6n\xc3\xa4 vuoteen 1927 saakka._NEWLINE_Gutzeit kasvatti viel\xc3\xa4 mets\xc3\xa4omistustaan 1913 ostaessaan Aktiebolaget Finland Wood Company:n omistamat mets\xc3\xa4alueet. Muutamaa vuotta my\xc3\xb6hemmin 1915 tuli voimaan laki, joka rajoitti yhti\xc3\xb6iden mets\xc3\xa4nomistusta Suomessa. Vuonna 1912 suomalaiset sahat perustivat yhteishankkeena Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle, l\xc3\xa4helle Pietaria, Dubrovkaan sanomalehtipaperitehtaan ja sahan. My\xc3\xb6s Gutzeit-yhti\xc3\xb6 oli hankkeessa mukana.\n_START_SECTION_\nValtionyhti\xc3\xb6 Enso-Gutzeit\n_START_PARAGRAPH_\nAlexander Gullichsen kuoli 1917 ja h\xc3\xa4nen seuraajakseen tuli norjalainen Herman Heiberg. Yhti\xc3\xb6n omistuspohja muuttui, kun Suomen valtio osti lokakuussa 1918 4\xc2\xa0400 yhti\xc3\xb6n osaketta sen norjalaisilta omistajilta ja hankki samalla itselleen osake-enemmist\xc3\xb6n yhti\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Enson johtajasta S\xc3\xb6lve Thunstr\xc3\xb6mista tuli yhti\xc3\xb6n uusi toimitusjohtaja 1921. Vuonna 1924 Suomen valtiolla oli jo 87\xc2\xa0% yhti\xc3\xb6n osakkeista. Samana vuonna Thunstr\xc3\xb6min seuraajaksi tuli V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Kotilainen, joka keskittyi ensi t\xc3\xb6ikseen v\xc3\xa4hent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n yhti\xc3\xb6n taloutta rasittaneiden lyhytaikaisten lainojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4. Yhti\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4konttori siirrettiin 1925 Ensoon ja 1927 yhti\xc3\xb6n nimeksi tuli Enso-Gutzeit Osakeyhti\xc3\xb6 kun aiemmin erilliset yhti\xc3\xb6t Aktiebolaget W. Gutzeit & Co. ja Enso Tr\xc3\xa4sliperi Aktiebolaget sulautettiin yhteen. Vuotta aiemmin 1926 oli erillisen\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6n\xc3\xa4 siihen asti toiminut Aktiebolaget Pankakoski sulautettu W. Gutzeit-yhti\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_1919 Gutzeit hankki Savonlinnassa toimineen l\xc3\xa4hes konkurssikyps\xc3\xa4n Oy Lypsyniemen Konepajan, joka oli perustettu 1917 kilpailemaan Gutzeitin omistaman Laitaatsillan Konepajan kanssa. Oston j\xc3\xa4lkeen konepajaa laajennettiin ja se alkoi my\xc3\xb6hemmin erikoistua selluloosatehtaiden tarvitsemien laitteistojen rakentamiseen. Kyseinen konepaja on toiminnassa viel\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin. Andritz osti pajan vuonna 2000 ja vuonna 2004 se yhti\xc3\xb6itettiin nimell\xc3\xa4 Savonlinna Works Oy, josta tuli Andritzin tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6._NEWLINE_1930-luvun alussa Enso-Gutzeitin haltuun siirtyi Tornator Osakeyhti\xc3\xb6, jonka Suomen valtio oli ostanut 1918. Tornatorilla oli Tainionkoskella lankarulla-, sulfaattiselluloosa- ja pergamiinitehtaat ja Lahdessa lankarullatehdas sek\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi 79 000 hehtaaria mets\xc3\xa4\xc3\xa4. 1937 Enso osti Laatokan Karjalassa toimineen Aunuksen Puuliike Oy:n joka omisti alueella useita sahalaitoksia ja mets\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_1920-luvulta alkaen Enso-Gutzeit keskittyi voimakkaasti selluloosan valmistamiseen. Kotkan sulfiittiselluloosatehdas uusittiin 1920-luvun lopulla ja Enson sulfiittiselluloosatehtaan tuotantokapasiteetti kaksinkertaistui. Enso-Gutzeit rakensi 1931 Ensoon my\xc3\xb6s uuden sulfaattiselluloosatehtaan ja 1935 valmistui Saimaan etel\xc3\xa4rannalle Tornatorin aiemmin omistamalle maa-alueelle Kaukop\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n suuri sulfaattiselluloosatehdas, jonka tuotantokapasiteetiksi oli suunniteltu 80 000 tonnia vuodessa, mutta jo vuonna 1937 se tuotti 120 000 tonnia selluloosaa vuodessa. Kaukop\xc3\xa4\xc3\xa4n tehdas oli t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Euroopan suurin selluloosatehdas ja Enso-Gutzeit oli Euroopan viidenneksi suurin selluloosantuottaja. 1938 k\xc3\xa4ynnistyi viel\xc3\xa4 uusi suuri rakennusprojekti, kun yhti\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4tti rakentaa suuremman vesivoimalaitokseen Ensoon ja hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4\xc3\xa4 samalla my\xc3\xb6s ylemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Vuoksessa olevan Vallinkosken putouskorkeutta. Jo aiemmin 1937 oli yhti\xc3\xb6 rakentanut voimalan Rouhialaan. Enson voimalan rakennusty\xc3\xb6 oli viel\xc3\xa4 kesken talvisodan alkaessa._NEWLINE_1928 Enso-Gutzeit oli mukana perustamassa Sunila Osakeyhti\xc3\xb6t\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n yhti\xc3\xb6n haltuun tuli 1874 perustettu Sunila S\xc3\xa5gverks Aktiebolagin sahalaitos, jota olivat omistaneet Hackman & Co. vuoteen 1917 saakka ja sen j\xc3\xa4lkeen Ab S\xc3\xb6rn\xc3\xa4s. Sahaa oli tarjottu useaan kertaan Enso-Gutzeitille, mutta yhti\xc3\xb6 oli pit\xc3\xa4nyt sen hintaa liian korkeana. Uusi Sunila Osakeyhti\xc3\xb6 lopetti sahan toiminnan ja sen tilalle p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin 1936 rakentaa sulfaattiselluloosatehdas, joka aloitti toimintansa 1938. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Sunila Osakeyhti\xc3\xb6n omistus jakaantui Enso-Gutzeitin, Kymin Osakeyhti\xc3\xb6n, Karhula Osakeyhti\xc3\xb6n (my\xc3\xb6hemmin A. Ahlstr\xc3\xb6m Osakeyhti\xc3\xb6), Yhtyneet Paperitehtaat Osakeyhti\xc3\xb6n ja Tammerfors Linne- & Jern-Manufaktur Aktie-Bolagin (my\xc3\xb6hemmin Oy Tampella Ab) kesken.\n_START_SECTION_\nSotavuodet\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisota aiheutti suuria menetyksi\xc3\xa4 Enso-Gutzeitille. Varsinaisen sodan aikana Kotkassa sijaitseva Norjan saha tuhoutui pommituksessa ja my\xc3\xb6s Enson ja Kaukop\xc3\xa4\xc3\xa4n tehdaslaitokset k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t vaurioita ja muun muassa 650 000 kuutiometri\xc3\xa4 varastossa ollutta raakapuuta tuhoutui. Talvisodan rauhanteossa menetettiin Enson tuotantolaitokset ja voimalaitos, Laatokan Karjalassa sijainneita sahalaitoksia sek\xc3\xa4 noin 100 000 hehtaaria mets\xc3\xa4\xc3\xa4. Yhti\xc3\xb6n uudeksi kotipaikaksi tuli Ruokolahti jonka alueella Kaukop\xc3\xa4\xc3\xa4n tehtaat sijaitsivat mutta k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sen p\xc3\xa4\xc3\xa4konttori toimi t\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien Helsingiss\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1941 Enso-Gutzeit osti Kymin kunnassa Korkeakoskella (nyk. Kotkan kaupunki) toimivan haapakuidusta insuliittilevy\xc3\xa4 valmistaneen Insulite Company of Finland:in jonka amerikkalainen emoyhti\xc3\xb6 Minnesota and Ontario Paper Co. halusi vet\xc3\xa4yty\xc3\xa4 pois Suomesta. Insulite Company of Finland oli perustettu 1930 ja Korkeakosken tehdas oli k\xc3\xa4ynnistynyt 1932. Enso-Gutzeit perusti my\xc3\xb6s 1940 laatikkotehtaan Helsinkiin.\n_START_SECTION_\nSodanj\xc3\xa4lkeiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nHeti sodan j\xc3\xa4lkeen yhti\xc3\xb6n toimitusjohtaja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 A. Kotilainen joutui Liittoutuneiden valvontakomission vaatimuksesta eroamaan koska h\xc3\xa4n oli palvellut jatkosodan aikana Suomen It\xc3\xa4-Karjalan miehityshallinnon johtajana. Uudeksi toimitusjohtajaksi tuli 1. lokakuuta 1945 William Lehtinen._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen Enso-Gutzeit rakennutti 1945 vesivoimalaitoksen Vuoksen Tainionkoskeen korvaamaan Rouhialan ja Enson voimaloiden menetyst\xc3\xa4. 1946 ostettiin Keski-Suomessa S\xc3\xa4yn\xc3\xa4tsalossa toiminut Joh. Parviaisen Tehtaat jolla oli siell\xc3\xa4 vaneritehdas ja talotehdas. Talotehtaan tuotannosta huomattava osa meni Neuvostoliittoon sotakorvauksina. Sotakorvaustoimitukset toivat my\xc3\xb6s paljon lis\xc3\xa4t\xc3\xb6it\xc3\xa4 Enso-Gutzeitin omistamalle Lypsyniemen Konepajalle. 1945 Enson haltuun siirtyiv\xc3\xa4t toisen valtionyhti\xc3\xb6n Outokumpu Oy:n Vuoksen varrella sijainneet tuotantolaitokset kun Outokumpu keskitti toimintojaan L\xc3\xa4nsi-Suomeen. N\xc3\xa4ihin tuotantolaitoksiin keskitettiin Enso-Gutzeitin kemianteollisuus, joka jalosti selluloosatehtailta syntyvi\xc3\xa4 sivutuotteita ja my\xc3\xb6s yhti\xc3\xb6n keskuslaboratorio muutti sinne._NEWLINE_1950-luvulla valmistui 1955 uusi sanomalehtipaperitehdas Summaan Kotkan ja Haminan v\xc3\xa4lille, Kotkassa alkoi voimapaperin tuotanto, ja Lahdessa sijaitseva entinen Tornatorin lankarullatehdas muutettiin kotelo- ja laatikkotehtaaksi. Kaukop\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 alkoi valkaistun kartongin tuotanto, ja 1959 alkoi Tainionkoskella uuden 150\xc2\xa0000 tonnin sulfaattiselluloosatehtaan rakentaminen (Kaukop\xc3\xa4\xc3\xa4 II). T\xc3\xa4m\xc3\xa4 1961 valmistunut tehdas korvasi vanhan Tornatorin selluloosatehtaan joka suljettiin 1963. Toinen 100\xc2\xa0000 tonnin sulfaattiselluloosatehdas rakennettiin 1962\xe2\x80\x931967 Pohjois-Karjalaan Uimaharjulle.\n_START_SECTION_\nKansainv\xc3\xa4listyminen alkaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1962 William Lehtisen j\xc3\xa4lkeen toimitusjohtajaksi tuli Pentti Halle. Samana vuonna yhti\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4konttori siirtyi Helsinkiin Katajanokalle valmistuneeseen arkkitehti Alvar Aallon suunnittelemaan Enso-Gutzeitin p\xc3\xa4\xc3\xa4konttoriin._NEWLINE_1963 Enso-Gutzeit laajensi toimintaansa ulkomaille kun se hankki v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6osuuden hollantilaisesta  Roermondin paperitehtaasta. Tehdas siirtyi kokonaisuudessaan Enso-Gutzeitille 1965. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 hankinta ei kuitenkaan osoittautunut onnistuneeksi ja tehdas myytiin takaisin hollantilaisille 1972. 1968 Enso-Gutzeit oli mukana v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6osakkaana yhdess\xc3\xa4 Tampella Oy:n kanssa Yhdysvalloissa Louisianassa tuotannon aloittaneessa Pineville Kraft Corporationin omistamassa selluloosa- ja p\xc3\xa4\xc3\xa4llyskartonkitehtaassa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4kin omistusosuus myytiin my\xc3\xb6hemmin pois._NEWLINE_Merkitt\xc3\xa4vin Enso-Gutzeitin 1960-luvun ulkomaisista hankkeista oli Kanadan l\xc3\xa4nsirannikolle Kitimatiin Brittil\xc3\xa4iseen Kolumbiaan 1965 perustettu Eurocan Pulp & Paper Co. Ltd. jonka toiminta alkoi 1970\xe2\x80\x931971. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yrityksess\xc3\xa4 Enso-Gutzeitilla oli aluksi 50\xc2\xa0% osuus; muut osakkaat olivat Tampella (25\xc2\xa0%) ja Kymmene (25\xc2\xa0%). Eurocanin Kitimatissa sijainneisiin tuotantolaitoksiin kuului saha, sulfaattiselluloosatehdas sek\xc3\xa4 voimapaperi- ja p\xc3\xa4\xc3\xa4llyskartonkitehdas. Eurocanilla oli vuosia taloudellisia vaikeuksia ja osakkaista Tampella vet\xc3\xa4ytyi myyden osuutensa Kymmene Oy:lle, joka puolestaan myi osuutensa 1979 Ensolle. Enso-Gutzeit solmi 1980 yhteisty\xc3\xb6sopimuksen kanadalaisen West Fraser Timber Co. Ltd. yhti\xc3\xb6n kanssa mutta kesti viel\xc3\xa4 vuosia ennen kuin Eurocan alkoi tuottaa voittoa. Enso-Gutzeit myi pois osuutensa Eurocanista 1994._NEWLINE_Enso-Gutzeitilla oli n\xc3\xa4iden hankkeiden lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6hemmin tuotantotoimintaa Barbadoksella, Ranskassa, Englannissa, Hollannissa ja Indonesiassa ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ohella my\xc3\xb6s myyntikonttorien verkosto ymp\xc3\xa4ri maailmaa._NEWLINE_Kun Pentti Halle j\xc3\xa4i el\xc3\xa4kkeelle 1972 h\xc3\xa4nen seuraajakseen oli tarkoitus tulla varatoimitusjohtaja Aarne Hild\xc3\xa9n. Lopulta kuitenkin poliittiset tekij\xc3\xa4t tulivat mukaan ja uudeksi p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajaksi tuli Olavi J. Mattila joka oli my\xc3\xb6s Valmet Oy:n p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja. Enso-Gutzeitin toimitusjohtajaksi tuli Pentti Salmi josta tuli sitten 1983 p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja Mattilan j\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4 el\xc3\xa4kkeelle._NEWLINE_1970-luvulla Enso-Gutzeit hankki omistukseensa Oy Heinolan Faneritehdas-yhti\xc3\xb6n 1975 ja Pitk\xc3\xa4puu Oy:n 1979. Yhti\xc3\xb6n Kotkan tehtaita uusittiin 1979-1981 ja Kaukop\xc3\xa4\xc3\xa4n tehtailla k\xc3\xa4ynnistyi 8. paperikone 1982.\n_START_SECTION_\nYrityskauppoja 1980- ja 1990-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\n1986 Enso-Gutzeit osti A. Ahlstr\xc3\xb6m Osakeyhti\xc3\xb6n Varkauden tehtaat joihin kuului saha sek\xc3\xa4 vaneri-, selluloosa- ja paperitehtaat. Samalla Enso-Gutzeitin omistama Savonlinnassa sijainnut Lypsyniemen Konepaja siirtyi Ahlstr\xc3\xb6min haltuun. Enso-Gutzeit edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4 W.Gutzeit & Co oli jo 1909 aikonut ostaa Varkauden tehtaat ne silloin omistaneelta viipurilaiselta Paul Wahl & Co-yhti\xc3\xb6lt\xc3\xa4 mutta A. Ahlstr\xc3\xb6m ehti tehd\xc3\xa4 kaupat sill\xc3\xa4 v\xc3\xa4lin kun Gutzeitin silloinen toimitusjohtaja Alex Gullichsen vasta harkitsi ostoa. Muita vuonna 1986 ostettuja yrityksi\xc3\xa4 olivat Tervakoski Oy, Kiteen Saha Oy ja pakkausalalla toiminut Pakkaus-Piste Oy._NEWLINE_Enso-Gutzeit myi 1990 kuitulevy- ja vanerituotantonsa Kymmene-yhti\xc3\xb6n tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6lle Schauman Wood Oy:lle ja 1993 ostettiin Tampella Oy:n mets\xc3\xa4- ja pakkausteollisuus. 1989 Enso-Gutzeit perusti yhdess\xc3\xa4 neuvostoliittolaisten kanssa Enocell Oy -nimisen yhteisyrityksen, josta Enso omisti 80\xc2\xa0%. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n yhti\xc3\xb6n haltuun siirtyi Uimaharjun sulfaattiselluloosatehdas joka k\xc3\xa4ynnistyi uudelleenrakennettuna 1992. Tehdas hankki suurimman osan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n raakapuusta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n puolelta. Toinen Enson yhteisyritys oli Karjalan tasavaltaan perustettu Ladenso._NEWLINE_Enso-Gutzeitin muihin ulkomaisiin hankkeisiin n\xc3\xa4in\xc3\xa4 vuosina kuului vuonna 1994 Saksassa toimintansa aloittanut, Sachsen Papier Eilenburg GmbH nimisen tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6n omistama, kierr\xc3\xa4tyspaperia k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 sanomalehtipaperitehdas l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Leipzigia. Vuonna 1989 Enso-Gutzeit oli ostanut hollantilaisen Berghuizer Papierfabriek N.V. yhti\xc3\xb6n jolla oli paperitehdas Wapenveldiss\xc3\xa4 Hollannissa sek\xc3\xa4 1990 ranskalaisen yhti\xc3\xb6n Papeteries R. Soustre & Fils S.A._NEWLINE_Vuonna 1996 Enso-Gutzeitin haltuun siirtyi valtionyhti\xc3\xb6 Veitsiluoto Oy ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Enso-Gutzeit oli jonkin aikaa Suomen suurin mets\xc3\xa4teollisuusyhti\xc3\xb6 kunnes UPM-Kymmene -konserni muodostettiin. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 Enso-Gutzeitin nimeksi muuttui Enso Oyj. Suomen valtiolla oli edelleen 60\xc2\xa0% omistusosuus yhti\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Viimeksi Enso hankki omistukseensa saksalaisen sanoma- ja aikakauslehtipaperin valmistajan E. Holtzmann & Cie AG:n siten ett\xc3\xa4 1997 Enso osti 50,4\xc2\xa0% sen osakkeista ja 1998 loput osakkeista. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n kaupan j\xc3\xa4lkeen Enso oli UPM-Kymmenen j\xc3\xa4lkeen Euroopan toiseksi suurin mets\xc3\xa4teollisuusyhti\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nLogistiikka\n_START_PARAGRAPH_\nMets\xc3\xa4teollisuusyritykset tarvitsevat runsaasti raskaita kuljetuksia. Vesikuljetusten osalla Enso-Guzeitilla oli oma laivasto-osasto. Jo 1900-luvun alkuvuosikymmenin\xc3\xa4 Enso-Gutzeit Oy oli Saimaan suurin laivanvarustaja, jolla oli hallussaan laajimmillaan l\xc3\xa4hes 250 aluksen laivasto.\n_START_SECTION_\nMets\xc3\xa4osaston laivasto-osasto\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1920 perustettiin Saimaan vesist\xc3\xb6\xc3\xa4 varten erityinen mets\xc3\xa4osaston alainen laivasto-osasto, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli kaikki puunkuljetus Saimaalla. Osaston p\xc3\xa4\xc3\xa4paikaksi tuli Laitaatsilta. Toiminnan johtajana oli liikennep\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6, jonka konttorissa oli kymmenkunta henke\xc3\xa4. Laivasto-osaston ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 toimi vuosina 1920-1947 insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Hugo Lakomaa. Suoraan mets\xc3\xa4osaston alaisuuteen j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t Pielisell\xc3\xa4, Nuoraj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ja Koitereella sek\xc3\xa4 Puulavedell\xc3\xa4 ja Iisvedell\xc3\xa4 toimivat laivat. Tavallisimmin n\xc3\xa4ill\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvill\xc3\xa4 oli yhdest\xc3\xa4 kolmeen hinaajaa tai varppauslaivaa ja joukko lotjia. P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteell\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli kaksi hinaajaa ja kymmenkunta lotjaa ja sen ohella vuokrattuja hinaajia k\xc3\xa4ytettiin tilap\xc3\xa4isesti lauttojen kuljettamiseen. Kymijoessa uitto oli edelleen Kymin uittoyhdistyksen hoidossa. Ep\xc3\xa4suorasti yhti\xc3\xb6 oli viel\xc3\xa4 omaa aluskantaansa suurempi laivanvarustaja Pohjois-Karjalan ja Savon uittoyhdistysten osuuksien johdosta._NEWLINE_Laivasto-osaston perustamisen yhteydess\xc3\xa4 er\xc3\xa4iden Saimaan alusten nimi\xc3\xa4 muutettiin yhten\xc3\xa4isyyden aikaansaamiseksi. Hinaajien nimiss\xc3\xa4 ei tehty suurempaa muutosta, vaan vanhojen hinaajien nimet pysyiv\xc3\xa4t suurelta osin samoina. Laivasto-osaston aikana yhti\xc3\xb6n uusille ja uusituille hinaajille oli tapana antaa edelleen yhti\xc3\xb6n johtohenkil\xc3\xb6iden, mets\xc3\xa4- ja laivasto-osaston toiminnassa mukana olleiden henkil\xc3\xb6iden nimi\xc3\xa4 tai tuotantolaitosten tai paikkojen nimi\xc3\xa4. Tervah\xc3\xb6yryjen ja lotjien nimet muutettiin vuonna 1921. Tervah\xc3\xb6yryille annettiin o-kirjaimeen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyv\xc3\xa4t viisikirjaimiset miesten nimet, kuten Teuvo, Romeo ja Mikko. Lotjille annettiin naisten nimi\xc3\xa4: rahtilotjille viisikirjaimiset a-p\xc3\xa4\xc3\xa4tteiset, esim. Elina, Lahja, Tekla, kettinkilotjille viisikirjaimiset i-p\xc3\xa4\xc3\xa4tteiset, esim. Helmi, Helvi, Katri. Asuntolotjien nimet muutettiin seitsenkirjaimisiksi a-p\xc3\xa4\xc3\xa4tteisiksi, esim. Rosalia, Natalia ja Eulalia. Yhti\xc3\xb6n alusten nimet vastasivat, muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta, yleist\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4, jonka mukaan voima\xe2\x80\x91alukset saivat miesten nimet. Per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kulkijoille, lotjille, annettiin naisten nimi\xc3\xa4._NEWLINE_1922 yhti\xc3\xb6 osti vaikeuksiin ajautuneen savonlinnalaisen Konetehdas Oy:n osakekannan; my\xc3\xb6hemmin nimi muutettiin Lypsyniemen Konepajaksi. Konepajaa voitiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 suurempiin laivojen korjaust\xc3\xb6ihin sek\xc3\xa4 uusien alusten rakentamiseen. Yhti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli konepajalle k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 erityisesti hinaajien korjauksissa ja alusten perusteellisissa uusimist\xc3\xb6iss\xc3\xa4, ns. amiraaliremonteissa. Laitaatsiltaa korjattiin ja laajennettiin 1920-luvulla rakentamalla sinne ajanmukainen lotjaveist\xc3\xa4m\xc3\xb6 tarpeellisine rakennuksineen. Laivastoaseman nostotelakka oli tekniikaltaan korkeatasoinen. Laitaatsilta oli nimenomaan lotjaveist\xc3\xa4m\xc3\xb6, ja 1920- ja 1930-luvulla siell\xc3\xa4 rakennettiin noin 130 erityyppist\xc3\xa4 puulotjaa. Vuonna 1920 yhti\xc3\xb6n laivastoon laskettiin 30 hinaajaa, mutta vuosikymmenen puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 oli 10 enemm\xc3\xa4n. Toisaalta varppausalukset v\xc3\xa4heniv\xc3\xa4t kuudesta kahteen. Valtaosa aluksista toimi Saimaan vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 hinaajia oli 20. Kaikki muutkin varsinaiset kuljetusalukset olivat Saimaan vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 paitsi Kotkan ja my\xc3\xb6hemmin Uuraan satamaa, jossa sahatavaran siirtoon k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 soimia ei kuitenkaan laskettu varsinaiseen aluskantaan. Kotkassa oli rekister\xc3\xb6ityn\xc3\xa4 tavallisimmin viisi hinaajaa, ja lis\xc3\xa4ksi puolen tusinaa varppaajaa toimi v\xc3\xa4liv\xc3\xa4ylill\xc3\xa4 ja muutamia hinaajia mets\xc3\xa4osaston alaisuudessa eri j\xc3\xa4rvill\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1927 W. Gutzeit & Co:iin fuusioitiin sen suurimmat tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6t, Pankakoski ja Enso, jolloin syntyi Enso-Gutzeit Osakeyhti\xc3\xb6. Seuraava suuri muutos tapahtui vuonna 1931, jolloin yhti\xc3\xb6 sai m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ysvallan Tornator Oy:ss\xc3\xa4. Tornatorin sahat, lankarullatehdas, massa- ja paperiteollisuus Vuoksenlaaksossa olivat huomattavia puun kuluttajia. Yhti\xc3\xb6iden puunhankinta ja kuljetustoiminnot yhdistettiin, jolloin my\xc3\xb6s Tornatorin laivat liitettiin Enso-Gutzeitin laivasto-osastoon. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in saatiin seitsem\xc3\xa4n hinaajaa ja nelj\xc3\xa4 tervah\xc3\xb6yry\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 joukko lotjia._NEWLINE_Vuonna 1977 suoritetussa organisaatiomuutoksessa laivasto-osasto lakkautettiin. Se jaettiin kahteen osaan: vesikuljetukseen ja telakkaan. Vesikuljetustoimisto j\xc3\xa4i mets\xc3\xa4ryhm\xc3\xa4n osaksi ja vuonna 1985 se yhdistettiin Vuoksenniskan puuterminaaliin. Laivoista huolehtinut Laitaatsillan telakka liitettiin konepajaryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n eli Lypsyniemen konepajan alaisuuteen._NEWLINE_Yhti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli 1970-luvun lopussa 15 hinaajaa, joista 6 oli linjahinaajaa ja 9 muita hinaajia. Kuljetukset siirtyiv\xc3\xa4t maanteille ja rautateille, ja laivasto-osastosta luovuttiin vuonna 1985.\n_START_SECTION_\nStora Enso syntyy\n_START_PARAGRAPH_\nKes\xc3\xa4kuussa 1998 Enso Oyj:n ja ruotsalaisen mets\xc3\xa4teollisuusyhti\xc3\xb6 Stora AB:n johtokunnat sopivat yhti\xc3\xb6iden sulauttamisesta. Sulautuminen toteutui saman vuoden joulukuussa siten ett\xc3\xa4 Enso Oyj muutti nimens\xc3\xa4 Stora Enso Oyj:ksi ja Stora AB:st\xc3\xa4 tuli sen tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6. Uuden yhti\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4konttori sijaitsi Helsingiss\xc3\xa4 ja sen johtoon nousi Ensoa johtanut Jukka H\xc3\xa4rm\xc3\xa4l\xc3\xa4. Uudesta yhti\xc3\xb6st\xc3\xa4 omistivat Suomen valtio ja Wallenbergin suvun hallitsema Investor AB kumpikin 24,1\xc2\xa0%. Stora Enso oli syntyess\xc3\xa4\xc3\xa4n Euroopan suurin mets\xc3\xa4teollisuusyhti\xc3\xb6 ja se keskittyi sanoma-, aikakauslehti- ja hienopaperin sek\xc3\xa4 pakkauskartonkien tuotantoon.'