b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xa4til\xc3\xb6opiston juttu\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4til\xc3\xb6opiston juttu oli 1950- ja 1960-luvun vaihteessa Suomessa tapahtunut poliittinen skandaali._NEWLINE_Helsingiss\xc3\xa4 Ullanlinnan Neitsytpolulla sijainneen K\xc3\xa4til\xc3\xb6opiston vanhat tilat olivat k\xc3\xa4yneet pieniksi, ja uutta K\xc3\xa4til\xc3\xb6opistoa alettiin rakentaa Kumpulaan Sofianlehdonkatu 5:een vuonna 1956. K\xc3\xa4til\xc3\xb6opiston rakennustoimikunta oli nimetty ja opiston tontin kalliolouhos tehty jo vuonna 1954, mutta varojen puute viivytti rakennust\xc3\xb6iden aloittamista. Ongelmat alkoivat, kun opiston rakennustoimikunta johtajanaan valtiovarainministeri Aarre Simonen valitsi talon urakoitsijaksi jo konkurssikyps\xc3\xa4n Rakennusliike Teoran joulukuussa 1956. Rakennusliikkeen vaikeudet piilotettiin veror\xc3\xa4stien maksusuunnitelman taakse ja sille maksettiin ennakkoja viel\xc3\xa4 tekem\xc3\xa4tt\xc3\xb6mist\xc3\xa4 t\xc3\xb6ist\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes 200 miljoonan markan edest\xc3\xa4, jotta yritys ei joutuisi protestilistalle._NEWLINE_Samaan aikaan Teora rakensi Munkkivuoressa asuntoja sopuhintaan K\xc3\xa4til\xc3\xb6opiston rakennustoimikunnan j\xc3\xa4senille, muun muassa valtiovarainministeri Simoselle. Rakennusliike Teora panttasi my\xc3\xb6s n\xc3\xa4iden asuntojen osakekirjoja velkojensa ja K\xc3\xa4til\xc3\xb6opiston urakan vakuudeksi. Kun Teora lopulta teki konkurssin, ministeri Simonen oli kuitenkin ehtinyt j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 oman asuntoyhti\xc3\xb6ns\xc3\xa4 vapaaksi n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vakuuksista. Kohu K\xc3\xa4til\xc3\xb6opiston ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 alkoi, kun Helsingin Sanomat julkaisi helmikuussa 1958 pikku-uutisen Simosen ja Teoran toimitusjohtajan Leo Lyytik\xc3\xa4isen v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4, hieman ennen K\xc3\xa4til\xc3\xb6opiston urakkakilpailun ratkeamista tehdyst\xc3\xa4 asuntokaupasta. Lehti ihmetteli Teoran heikkoa maksuvalmiutta ja sit\xc3\xa4, miksi urakka ylip\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n oli t\xc3\xa4llaiselle yhti\xc3\xb6lle annettu. Fagerholmin ns. y\xc3\xb6pakkashallitus asetti syyskuussa 1958 hallitusneuvos Torsten T\xc3\xb6rnblomin johtaman komitean selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n K\xc3\xa4til\xc3\xb6opiston rakentamiseen mahdollisesti liittyvi\xc3\xa4 v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksi\xc3\xa4._NEWLINE_Rakennusliike Teoran konkurssista tuli lopulta veronmaksajille noin 300 miljoonan markan tappiot. K\xc3\xa4til\xc3\xb6opiston uuden rakennuksen viimeisteli loppuun Teoran konkurssin j\xc3\xa4lkeen rakennusyhti\xc3\xb6 Puolimatka Oy, ja rakennus otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 11. huhtikuuta 1960._NEWLINE_Oikeudenk\xc3\xa4ynti K\xc3\xa4til\xc3\xb6opiston jutussa useita virkamiehi\xc3\xa4 vastaan alkoi maaliskuussa 1960 Helsingin hovioikeudessa. Eduskunnan perustuslakivaliokunta totesi 2. kes\xc3\xa4kuuta 1960 entisten ministerien Aarre Simosen, Vilho V\xc3\xa4yrysen ja Urho Kiukkaan toimineen lainvastaisesti opiston rakentamisvaiheessa ja vaati heilt\xc3\xa4 selvityksen toiminnastaan. Eduskunta ei pit\xc3\xa4nyt Simosen, V\xc3\xa4yrysen ja Kiukkaan selvityksi\xc3\xa4 tyydytt\xc3\xa4vin\xc3\xa4, vaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 8. marraskuuta 1960 j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 asian heid\xc3\xa4n osaltaan valtakunnanoikeuden tutkittavaksi. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s syytteen nostamisesta syntyi Simosen osalta \xc3\xa4\xc3\xa4nin 163\xe2\x80\x9324, V\xc3\xa4yrysen osalta \xc3\xa4\xc3\xa4nin 154\xe2\x80\x9330 ja Kiukkaan osalta \xc3\xa4\xc3\xa4nin 157\xe2\x80\x9331.  Asian raukeamisen puolesta \xc3\xa4\xc3\xa4nestiv\xc3\xa4t TPSL:n eduskuntaryhm\xc3\xa4 ja er\xc3\xa4\xc3\xa4t Maalaisliiton kansanedustajat. _NEWLINE_Valtakunnanoikeus aloitti jutun k\xc3\xa4sittelyn 5. huhtikuuta 1961.  Oikeudenk\xc3\xa4ynti sai lis\xc3\xa4v\xc3\xa4ri\xc3\xa4, kun valtakunnanoikeuden j\xc3\xa4sen, Korkeimman hallinto-oikeuden presidentti Reino Kuuskoski pantiin viralta niin sanotun kansanel\xc3\xa4kelaitoksen asuntojutun vuoksi kesken K\xc3\xa4til\xc3\xb6opiston jutun k\xc3\xa4sittelyn kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1961. Valtakunnanoikeus tuomitsi 14. joulukuuta 1961 ministerivastuulain nojalla Aarre Simosen 375\xc2\xa0000 ja Vilho V\xc3\xa4yrysen 80\xc2\xa0000 markan sakkoihin.'