b'\n_START_ARTICLE_\nHeponiemen hiljaisuuden keskus\n_START_PARAGRAPH_\nHeponiemen hiljaisuuden keskus on Karjalohjalla Puuj\xc3\xa4rven rannalla sijaitseva  Helsingin Diakonissalaitoksen retriittikeskus. Heponiemen hiljaisuuden keskus perustettiin vuonna 1995, mist\xc3\xa4 saakka Heponiemi on toiminut erityisesti hiljaisuuden retriittien ja hengellisen el\xc3\xa4m\xc3\xa4n syvent\xc3\xa4misen keskuksena. Paikalla on kuitenkin rukoiltu jo yli 100 vuotta. Heponiemen l\xc3\xb6ysi 1900-luvussa maisteri I. K. Inha, joka rakennutti niemeen ensimm\xc3\xa4isen m\xc3\xb6kin, Maisterin tuvan.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nValokuvaaja, kirjailija, suomentaja I. K. Inha osti Pipolan talon hevoshaan 1900-luvun alussa m\xc3\xb6kkipaikakseen ihastuttuaan sen maisemiin. H\xc3\xa4n rakennutti niemeen m\xc3\xb6kin, jota on kutsuttu Maisterin tuvaksi. Kirjassaan Suomen maisema (1909) Inha kertoo Heponiemest\xc3\xa4 ja sen kauneudesta. Vuonna 1905 Inha myi Heponiemen kamreeri Juho Ennolalle ja h\xc3\xa4nen vaimolleen Hildalle. Heid\xc3\xa4n vakiovieraansa Heponiemess\xc3\xa4 oli kirjailija, kansanedustaja Hilda K\xc3\xa4kikoski. Ennolat lahjoittivat tilan vuonna 1912 Diakonissalaitokselle diakonissojen lomapaikaksi mutta pid\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t itsell\xc3\xa4\xc3\xa4n oikeuden asua siell\xc3\xa4. Juho Ennola kuoli 1914, jolloin Hildi Ennola tarjosi sen Diakonissalaitoksen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n mutta j\xc3\xa4i itse sinne asumaan. Vuonna 1916 Heponiemess\xc3\xa4 aloitti tytt\xc3\xb6jen talouskoulu, jonka toiminta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi 1923. P\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus tuhoutui tulipalossa 1917. _NEWLINE_Hildi Ennola kuoli vuonna 1929, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen Heponiemest\xc3\xa4 tuli diakonissojen eli sisarten kes\xc3\xa4koti. Osa diakonissoista rakensi Heponiemeen m\xc3\xb6kkej\xc3\xa4, joista osa on edelleen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Sodan aikana Heponiemess\xc3\xa4 asui kaksi Karjalasta tullutta siirtolaisperhett\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 sotaa paossa olevia sisaria. Lis\xc3\xa4ksi Heponiemi toimi turvapaikkana inkeril\xc3\xa4isille pakolaisille. Rinnekoti piti siell\xc3\xa4 vuodesta 1967 kymmenen vuoden ajan kehitysvammaisten koulukotia. My\xc3\xb6hemmin se oli vuokrattuna ulkopuolisille yrityksille._NEWLINE_Diakonissalaitos p\xc3\xa4\xc3\xa4tti Heponiemen Hiljaisuuden keskuksen perustamisesta vuonna 1995 ja alkoi vastata itse retriittikeskuksen toiminnasta.  Ensimm\xc3\xa4inen hiljaisuuden retriitti j\xc3\xa4rjestettiin Heponiemen peruskorjauksen j\xc3\xa4lkeen vuonna 1997.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nHeponiemen alueella sijaitsee laajahko ja yhten\xc3\xa4inen tammimets\xc3\xa4, jossa on runsaasti eri-ik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 tammia. Heponiemen tammisto on Uudenmaan ainoa sis\xc3\xa4maan tammimets\xc3\xa4, jossa kasvaa suuria ja vanhoja tammia. Alue on vahvistettu suojelualueeksi. Jo 1950-luvulla keskusteltiin Heponiemen osittaisesta rauhoittamisesta, sill\xc3\xa4 tohtori Reino Kalliola l\xc3\xb6ysi Heponiemen alueelta yhten\xc3\xa4isen, Suomen oloissa harvinaisen tammimetsik\xc3\xb6n. Lis\xc3\xa4ksi alueella kasvaa p\xc3\xa4hkin\xc3\xa4puita ja mets\xc3\xa4lehmuksia sek\xc3\xa4 lehtokasvillisuutta.\n_START_SECTION_\nVaeltaja \xe2\x80\x93 hengellinen aikakauskirja\n_START_PARAGRAPH_\nHeponiemen hiljaisuuden keskus julkaisee Vaeltaja-verkkolehte\xc3\xa4. Lehden kirjoittajina on tunnettuja teologeja, tutkijoita, kirjailijoita ja toimittajia. Lehden aiheita ovat hiljaisuus, rukous, hengellinen matkakumppanuus ja kristillinen kirkko. Vaeltajaa julkaistiin alun perin my\xc3\xb6s painettuna aikakauskirjana, mutta lehti siirtyi kokonaan verkkoon kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2014.'