b'\n_START_ARTICLE_\nHannibal\n_START_PARAGRAPH_\nHannibal Barka (247 eaa.\xe2\x80\x93183 eaa.) oli karthagolainen poliitikko ja yksi antiikin ajan nerokkaimmista sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ist\xc3\xa4. H\xc3\xa4net tunnetaan parhaiten toisen puunilaissodan aikaisista saavutuksistaan. Hannibalin is\xc3\xa4 oli karthagolainen sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Hamilkar Barka. Hannibalilla oli kaksi velje\xc3\xa4 Hasdrubal ja Mago. Nimi "Hannibal" on latinalainen muoto puunin kielen sanoista "Baal on armollinen".\n_START_SECTION_\nSotavalmistelut\n_START_PARAGRAPH_\nKarthago ja Rooma olivat 200-luvulla eaa. V\xc3\xa4limeren kaksi johtavaa valtiota, ja ne k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t toisiaan vastaan kolme puunilaissotaa, joista Hannibal osallistui toiseen sotaan. Hannibal arvioi, ett\xc3\xa4 Roomalla oli suurempi ja iskukykyisempi jalkav\xc3\xa4ki. Sen vuoksi h\xc3\xa4n pyrki kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ratsuv\xc3\xa4ke\xc3\xa4\xc3\xa4n. _NEWLINE_Karthagon k\xc3\xa4rsitty\xc3\xa4 tappion ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 puunilaissodassa Hannibalin is\xc3\xa4 Hamilkar yritti saada valtion uuteen nousuun. Hamilkar pyrki ulottamaan Karthagon vallan Hispanian heimojen alueille. Karthagon laivasto oli heikolla tolalla, ja Espanjaan oli marssittava Gibraltarinsalmen kautta. Tarinan mukaan Hannibal oli mukana t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 retkell\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli vaatinut h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vannomaan ikuista vihaa Roomaa kohtaan. Hamilkar valloitti Hispanian, mutta h\xc3\xa4n kuoli taistelussa. H\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4 Hasdrubal oli h\xc3\xa4nen seuraajansa ja pyrki lujittamaan Karthagon aseman Iberian niemimaalla. H\xc3\xa4n muun muassa solmi sopimuksen Rooman kanssa aluejaosta. Hasdrubalin kuoltua 221 eaa. Hannibal julistettiin armeijan ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi.\n_START_SECTION_\nToisen puunilaissodan p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s Afrikassa\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 203 eaa. Rooman sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Scipio oli hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nnyt Afrikkaan. Jotkut karthagolaiset poliitikot suunnittelivat aselepoa Rooman kanssa. Sodan kannattajat p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t kutsua Hannibalin kotiin Italiasta. Hannibalin saapumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 sodan kannattajat p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t uudelleen niskan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle karthagolaisessa politiikassa. Hannibalin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n annettiin h\xc3\xa4nen oman palkka-armeijansa lis\xc3\xa4ksi afrikkalaisia vahvistuksia. Vuonna 202 eaa. Hannibal tapasi Scipion neuvotteluissa, mutta, huolimatta molemminpuolisesta ihailusta, neuvottelut eiv\xc3\xa4t edistyneet. Lopulta Scipio ja Hannibal kohtasivat toisensa Zaman taistelussa. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa tasaisen kamppailun j\xc3\xa4lkeen Rooman kokeneet joukot ottivat voiton Hannibalin suurelta osin kokemattomista joukoista. Karthagolaisten tappiot olivat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t. Karthagon sotakone oli nyt ly\xc3\xb6ty lopullisesti ja heid\xc3\xa4n oli pakko antautua Roomalle.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6hempi el\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSodan j\xc3\xa4lkeen Hannibal toimi Karthagossa rauhanajan poliittisissa teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4. Karthagon nopea toipuminen sodasta kuitenkin her\xc3\xa4tti roomalaisten ep\xc3\xa4luulot. Seitsem\xc3\xa4n vuotta Zaman j\xc3\xa4lkeen he vaativat Hannibalin luovuttamista, mutta Hannibal l\xc3\xa4hti vapaaehtoiseen maanpakoon. Hannibal pakeni aluksi seleukidien hallitsemaan Aasiaan Antiokhos III:n luokse. Kun roomalaiset l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t seleukidit vuonna 189 eaa., oli Hannibalin paettava. Moninaisten vaiheiden j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi Bithynian kuninkaan Prusias I:n luokse. Vuonna 182 eaa. roomalaiset vaativat ett\xc3\xa4 Prusias luovuttaisi Hannibalin heille, mutta Hannibal teki mieluummin itsemurhan kuin antautui. H\xc3\xa4n joi myrkky\xc3\xa4 ja kuoli. Viimeisin\xc3\xa4 sanoinaan Hannibalin kerrotaan todenneen: "Tahdon vapauttaa roomalaiset pelosta, koska he eiv\xc3\xa4t salli vanhan miehen kuolla rauhassa."\n_START_SECTION_\nAntiikin l\xc3\xa4hteet\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t l\xc3\xa4hteet Hannibalin el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 ovat roomalaisia ja niit\xc3\xa4 v\xc3\xa4ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 roomalaisen historian viholliskuva karthagolaisista. Livius ja Cicero sanovat Hannibalia julmaksi. Polybios suhtautui Hannibaliin my\xc3\xb6nteisemmin, mutta oli monilta osin roomalaisten, mahdollisesti propagandan v\xc3\xa4ritt\xc3\xa4mien, l\xc3\xa4hteiden varassa.'