b'\n_START_ARTICLE_\nYdinvoiman historia\n_START_PARAGRAPH_\nYdinvoima on historiallisesti tarkasteltuna uusi energiamuoto ihmisen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 alkoi vasta 1900-luvulla, mik\xc3\xa4 tekee siit\xc3\xa4 nuorimman laajamittaisesti k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olevan prim\xc3\xa4\xc3\xa4rienergianl\xc3\xa4hteen. Sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6nottoa edelsi pitk\xc3\xa4llinen tutkimusty\xc3\xb6 aineen luonteeseen ja sen pienimpiin osasiin, atomeihin, liittyen.\n_START_SECTION_\nIdea atomista\n_START_PARAGRAPH_\nAntiikin filosofit, etenkin Demokritos, teoretisoivat, ett\xc3\xa4 aine ei ole luonteeltaan yhten\xc3\xa4ist\xc3\xa4, vaan koostuu \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen pienist\xc3\xa4 yksik\xc3\xb6ist\xc3\xa4, atomeista. Antiikin filosofeille atomi oli jakamaton, mit\xc3\xa4 atomin kreikankielinen nimi atomos tarkoittaakin. Nykyaikaisessa tieteess\xc3\xa4 atomik\xc3\xa4sitteen juuret ovat jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin Daniel Bernoullin yrityksess\xc3\xa4 mallintaa aineen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 atomeilla vuonna 1738 ja etenkin John Daltonin varhaisella 1800-luvulla tekemiss\xc3\xa4 tutkimuksissa, jotka osoittivat er\xc3\xa4iden aineiden, jotka nyttemmin tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n alkuaineiksi, muodostavan yhdisteit\xc3\xa4 t\xc3\xa4sm\xc3\xa4llisiss\xc3\xa4 kokonaisluvuin ilmaistavissa suhteissa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 viittasi vahvasti aineen atomiluonteeseen.\n_START_SECTION_\nAtomi halkaistaan\n_START_PARAGRAPH_\n1940 alkoi Yhdysvaltain hallituksen Manhattan-projekti, jonka tavoitteena oli ydinaseen kehitt\xc3\xa4minen. 1942 Enrico Fermin johdolla rakennettiin ensimm\xc3\xa4isen kokeellinen ydinreaktori Chicagon yliopistoon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli ensimm\xc3\xa4inen kerta maailmanhistoriassa kun ihminen toteutti hallitun fissioiden ketjureaktion. Vuotta my\xc3\xb6hemmin Oak Ridgess\xc3\xa4 kokeiltiin plutoniumin tuotantoon tarkoitettua reaktoria ja vuoteen 1945 menness\xc3\xa4 Hanfordissa oli k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 kolme t\xc3\xa4ysimittaista reaktoria. Ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ydinpommia testattiin Alamogordon lentotukikohdassa Uudessa Meksikossa hein\xc3\xa4kuussa 1945. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n menness\xc3\xa4 Saksa oli jo antautunut, mutta sota Japanin kanssa jatkui. Seurauksena oli Hiroshiman ja Nagasakin kaupunkien tuhoaminen ydinpommeilla sodan viimeisin\xc3\xa4 viikkoina._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen ydinohjelmat ymp\xc3\xa4ri maailman keskittyiv\xc3\xa4t ydinaseiden hankkimiseen, sill\xc3\xa4 kylm\xc3\xa4n sodan alku johti ripe\xc3\xa4\xc3\xa4n kilpavarusteluun. Omat reaktorityyppins\xc3\xa4 asetuotannon tarpeisiin kehittiv\xc3\xa4t Neuvostoliitto, Iso-Britannia ja Ranska. Huoli ytimen energian sotilaallisen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n vaaroista johti vaatimuksiin sen energian k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 ennemmin ihmiskunnan tarpeiden palveluksessa. Sota oli osoittanut, kuinka mahtava voima atomiin k\xc3\xa4tkeytyy ja sen saattamista rauhanomaiseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vaati muun muassa presidentti Eisenhower kuuluisassa Atomit rauhan puolesta -puheessaan. 40- ja 50-lukujen vaihteessa aloitettiinkin ensimm\xc3\xa4iset hankkeet s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n tuottamiseksi ydinvoimalla.\n_START_SECTION_\nAtomiajan alku\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ntuotantoon tarkoitettu ydinreaktori saavutti kriittisyyden 27. kes\xc3\xa4kuuta 1954 kello 17:30 Neuvostoliitossa, Obninskissa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Moskovaa. Neuvostoliitto rakensi seuraavan siviilik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tarkoitetun ydinvoimalaitoksen vasta kymmen vuotta my\xc3\xb6hemmin. Vuonna 1956 Calder Hallissa Englannissa aloitti toimintansa ensimm\xc3\xa4inen kaupallinen Magnox-tyyppinen ydinvoimala. Vuonna 1957 aloitti toimintansa ensimm\xc3\xa4inen ydinvoimala Yhdysvalloissa Shippingportissa. Yhdysvallat samoin kuin Neuvostoliitto keskittyiv\xc3\xa4t ydinvoiman sotilaalliseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Maailman ensimm\xc3\xa4inen ydinsukellusvene Nautilus laskettiin vesille 1955. Calder Hallinkin voimala tuotti alkuun my\xc3\xb6s ydinasemateriaaleja._NEWLINE_Voimalaitosten lis\xc3\xa4ksi ydinvoimaa on hy\xc3\xb6dynnetty laajalti monissa muissa k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kohteessa, kuten avaruudessa ja merenkulussa. Ensimm\xc3\xa4inen ydink\xc3\xa4ytt\xc3\xb6inen rahtilaiva NS Savannah laskettiin vesille 1962._NEWLINE_1950-luvun j\xc3\xa4lkeen ydinvoimaloiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on kasvanut huomattavasti. Vuoteen 1964 menness\xc3\xa4 maailmassa oli 14 reaktoria kytkettyn\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkkoon, vuonna 1970 81 reaktoria, vuonna 1975 jo 167, vuonna 1985 365 ja vuonna 1999 428. Ydinvoimalla tuotetaan t\xc3\xa4t\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4 noin 17\xc2\xa0% maailman s\xc3\xa4hk\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja 6,5\xc2\xa0% kaikesta energiasta, mik\xc3\xa4 on vain hieman vesivoiman osuutta v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n. Nykyisin monissa teollisuusmaissa ydinvoiman k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n lis\xc3\xa4\xc3\xa4minen on hidastunut tai estetty poliittisista syist\xc3\xa4, ja energiankulutuksen kasvua katetaan p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa fossiilisin polttoainein.\n_START_SECTION_\nYdinvoiman tie Suomeen\n_START_PARAGRAPH_\nAjatus ydinenergian k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 tuli ensi kerran esiin Suomen Akatemiassa, jonka aloitteesta valtioneuvosto perusti vuonna 1955 Energiakomitean. Sen piti TKK:n professori Erkki Laurilan johdolla arvioida atomienergian k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarvetta Suomessa. Pohjois-Suomen jokien tultua valjastetuiksi Suomen hallitus pyysi 1961 kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 atomienergiaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4 IAEA:ta selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ydinvoiman tarvetta Suomessa._NEWLINE_Helsinki osti Sipooseen kuuluvan Gran\xc3\xb6n saaren uutta ydinvoimalaitosta varten. Arveltiin, ett\xc3\xa4 voimaverkkoon voitaisiin liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 150\xe2\x80\x93250 megawatin ydinvoimala. Gran\xc3\xb6n saaren voimalaa ei kuitenkaan koskaan rakennettu. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulle kaavailtiin ruotsalaisen Asea-Atomin, VTT:n ja Finnatomin kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6voimareaktoria, joka olisi tuottanut kallioluolassa ainoastaan kaukol\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4 200 megawatin l\xc3\xa4mp\xc3\xb6teholla. Tutkimus- ja koulutusk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n TKK:lle Espoon Otaniemeen hankittiin 1960-luvulla Yhdysvalloista General Atomicsin pieni tutkimusreaktori FiR\xc2\xa01 ._NEWLINE_Vuonna 1961 Imatran Voima k\xc3\xa4ynnisti kansainv\xc3\xa4lisen tarjouskilpailun ydinvoimalasta avaimet k\xc3\xa4teen -periaatteella. Yhti\xc3\xb6 halusi 1967 tilata joko saksalaisen AEG:n tai amerikkalaisen Westinghousen reaktorin Neuvostoliiton tarjousta pidettiin puutteellisena. Valtioneuvosto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti kuitenkin luopua tilauksesta tarjousten perusteella. Teollisuusministeri V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Leskinen allekirjoitti Moskovassa 1969 tavaranvaihtosopimuksen, joka sis\xc3\xa4lsi ydinvoimalan tilauksen Neuvostoliitosta. Novo Voronesh -painevesireaktoria t\xc3\xa4ydennettiin suomalaisella insin\xc3\xb6\xc3\xb6ritaidolla. Turvatekniikka, automaatio ja mittaristot suunniteltiin Suomessa ja hankittiin l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4. Loviisan ydinvoimalaitos otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1977, jolloin Loviisa 1 valmistui s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ntuotantoon .'