b'\n_START_ARTICLE_\nOtto Carl Rehbinder\n_START_PARAGRAPH_\nOtto Carl Rehbinder (s. 27. huhtikuuta, 1797, Rautalampi \xe2\x80\x93 k. 13. tammikuuta, 1873, H\xc3\xa4meenlinna) oli salaneuvos, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeijan eversti ja H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri (1841\xe2\x80\x931862)._NEWLINE_Otto Rehbinder oli kotoisin k\xc3\xb6yh\xc3\xa4st\xc3\xa4 aatelisperheest\xc3\xa4 Pohjois-Savosta. Rehbinder-suvun perinteiden mukaisesti h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti sotilasuralle ja p\xc3\xa4\xc3\xa4si Haapaniemen kadettikoulun k\xc3\xa4yty\xc3\xa4\xc3\xa4n esikuntapalvelukseen Pietariin. H\xc3\xa4n osallistui taistelutoimintaan muun muassa 1828 Kreikan vapaussodassa, jossa haavoittui vaikeasti, sek\xc3\xa4 1830 Puolan kapinan kukistamisen yhteydess\xc3\xa4. Erottuaan sotapalveluksesta 1835 everstin arvoisena h\xc3\xa4nen sukulaisensa, ministerivaltiosihteeri Robert Henrik Rehbinder, auttoi h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 saamaan Suomen Pietarissa olevan passiviraston apulaisp\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n viran._NEWLINE_Vuonna 1841 keisari nimitti Otto Rehbinderin H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6riksi. Rehbinderill\xc3\xa4 oli teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n erinomaiset edellytykset, sill\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4n kielitaitonsa \xe2\x80\x93 suomea h\xc3\xa4n osasi t\xc3\xa4ydellisesti ja hallitsi hyvin my\xc3\xb6s ranskan ja ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kielen \xe2\x80\x93 ja hallinnollisen kokemuksensa lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n tunsi kansan oloja ja tapoja. Tarmokkaaksi ja velvollisuudentuntoiseksi uudistajaksi osoittautunutta kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Rehbinderi\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n ehk\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 H\xc3\xa4meess\xc3\xa4 1800-luvulla toimineista l\xc3\xa4\xc3\xa4nin p\xc3\xa4\xc3\xa4miehist\xc3\xa4. Erityist\xc3\xa4 kiinnostusta h\xc3\xa4n osoitti k\xc3\xb6yh\xc3\xa4inhoidon parantamista, raittiuden edist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ja luonnonsuojelua kohtaan, ja h\xc3\xa4n puuttui usein henkil\xc3\xb6kohtaisesti havaitsemiinsa ep\xc3\xa4kohtiin. Residenssikaupunkiinsa H\xc3\xa4meenlinnaan Rehbinder j\xc3\xa4tti pysyv\xc3\xa4n j\xc3\xa4ljen rakennuttamalla vankity\xc3\xb6voimalla karusta ja kallioisesta Py\xc3\xb6velinm\xc3\xa4est\xc3\xa4 vieh\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4n Kaupunginpuiston eli Parkin, joka edelleen on kaupungin suosituimpia ulkoilualueita._NEWLINE_Vuonna 1853 valmistunut Rengosta Luolajan kautta H\xc3\xa4meenlinnaan kulkenut H\xc3\xa4meen H\xc3\xa4rk\xc3\xa4tien uusi osuus sai nimekseen Rehbinderin oikaisu kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Otto Rehbinderin mukaan. Tie kulki ennen oikaisua Alaj\xc3\xa4rven pohjoispuolitse._NEWLINE_Vuoden 1863 tammikuussa virastaan eronnut Rehbinder kuoli l\xc3\xa4hes tarkalleen kymmenen vuotta my\xc3\xb6hemmin. H\xc3\xa4nen hautamuistomerkkins\xc3\xa4 sijaitsee H\xc3\xa4meenlinnan vanhalla hautausmaalla._NEWLINE_El\xc3\xa4kep\xc3\xa4ivi\xc3\xa4\xc3\xa4n varten Rehbinder oli hankkinut 1857 H\xc3\xa4meenlinnan etel\xc3\xa4puolelta, Vanajan Miemalasta, Perttulan vanhan ratsutilan, jonne h\xc3\xa4n rakennutti uuden komean p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen l\xc3\xa4\xc3\xa4ninarkkitehti Carl Albert Edelfeltin piirustusten mukaan 1860. Rehbinderin perilliset myiv\xc3\xa4t Perttulan vuonna 1891, ja sinne perustettiin niin sanottu tyls\xc3\xa4mielisten kasvatuslaitos. My\xc3\xb6hemmin Perttulassa on toiminut valtion yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4 erityisammattikoulu.'