b'\n_START_ARTICLE_\nJohn Snellman\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Snellman (13. toukokuuta 1815 Oulu \xe2\x80\x93 27. elokuuta 1883 Helsinki) oli suomalainen juristi, joka eteni urallaan senaattoriksi ja Viipurin hovioikeuden presidentiksi.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Snellman kirjoitti ylioppilaaksi 1832 ja suoritti tuomarintutkinnon 1836. H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si auskultantiksi Turun hovioikeuteen 1836 ja ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4iseksi kopistiksi korkeimman oikeuden edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n senaatin oikeusosastoon 1837. Samana vuonna h\xc3\xa4n sai hovioikeuden ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen notaarin arvon ja seuraavana vuonna varatuomarin arvon. H\xc3\xa4net nimitettiin kanslistiksi perustettavaan Viipurin hovioikeuteen 1839 ja h\xc3\xa4n sai ylennyksen reistraattoriksi 1841, ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4iseksi viskaaliksi 1843, notaariksi 1845, varakanneviskaaliksi 1850 ja sihteeriksi 1851. Snellman oli hovioikeuden apuj\xc3\xa4senen\xc3\xa4 1850\xe2\x80\x931857 ja viimeksi mainittuna vuonna h\xc3\xa4net nimitettiin asessoriksi. Viipurin l\xc3\xa4\xc3\xa4nin l\xc3\xa4\xc3\xa4ninsihteeri h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli 1858 ja senaatin yleinen esittelij\xc3\xa4sihteeri 1863. Snellman muun muassa esitteli ja varmensi vuoden 1863 kieliasetuksen. H\xc3\xa4n hoiti ajoittain 1864\xe2\x80\x931865 prokuraattorinapulaisen virkaa ja toimi 1863\xe2\x80\x931867 Suomen Hypoteekkiyhdistyksen hallituksen asiamiehen\xc3\xa4. Vuonna 1865 Snellman m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin painoasiain ylihallituksen j\xc3\xa4seneksi._NEWLINE_Snellman kutsuttiin senaattoriksi ja senaatin oikeusosaston j\xc3\xa4seneksi 1867. Etev\xc3\xa4n\xc3\xa4 lakimiehen\xc3\xa4 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tehtiin puheenjohtaja komiteaan, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli toimittaa nimismiesten virkatoimia koskevien lakien ja asetusten kokoelma. Vuonna 1872 h\xc3\xa4net valittiin siviilivirkakunnan leski- ja orpokassan hallitukseen edustamaan kassan osakkaita. Snellman luopui senaattorin toimestaan ja sai  nimityksen Viipurin hovioikeuden presidentiksi vuosiksi 1875\xe2\x80\x931879. Hovioikeuden presidentin virkaa pidettiin tuohon aikaan arvokkaampana kuin rivisenaattorin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Snellman sai omasta pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n eron virastaan 1879.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nJohn Snellmanin is\xc3\xa4 oli Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin varamaaherra, esittelij\xc3\xa4sihteeri Jakob Snellman (1784\xe2\x80\x931832) ja \xc3\xa4iti Albertina Julin (1785\xe2\x80\x931866). \xc3\x84iti oli apteekkari ja asessori Johan Julinin ja Albertina Karbergin tyt\xc3\xa4r Turusta. John Snellmanin ensimm\xc3\xa4inen puoliso (vuodesta 1842) oli Sofia Alfthan (1823\xe2\x80\x931849). H\xc3\xa4n oli tukkukauppias Anton Alfthanin ja Helena Schr\xc3\xb6derin tyt\xc3\xa4r Viipurista. John Snellmanin toinen puoliso (vuodesta 1851) oli Wilhelmina Trapp (1828\xe2\x80\x931906). H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli senaattori, salaneuvos Robert Trapp, joka aateloitiin 1868 ja kirjoitettiin Suomen ritarihuoneeseen nimell\xc3\xa4 von Trapp. Wilhelmina Trappin \xc3\xa4iti oli Christina Charlotta Wilhelmina R\xc3\xa5bergh._NEWLINE_John Snellmania ei pid\xc3\xa4 sekoittaa toiseen senaattoriin, joka on l\xc3\xa4hes kaima eli valtiomies Johan Vilhelm Snellmaniin (J. V. Snellman), joka k\xc3\xa4ytti nimikirjoituksessaan muotoa Joh. Vilh. Snellman. John Snellman allekirjoitti p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjat nimell\xc3\xa4 J. Snellman. Senaattorit olivat kaukaista sukua kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4kin yhteinen esi-is\xc3\xa4 oli kaima eli Oulun tullinhoitaja Johan Snellman (1688\xe2\x80\x931759).'