b'\n_START_ARTICLE_\nPaukkaja\n_START_PARAGRAPH_\nPaukkaja on yksi Joensuun kylist\xc3\xa4 entisen Enon kunnan alueella Pohjois-Karjalassa, kantatien 73 ja Pielisjoen varrella. Paukkajalta on Uimaharjuun matkaa 7 kilometri\xc3\xa4, Enon keskustaan 8 kilometri\xc3\xa4 ja Joensuuhun 42 kilometri\xc3\xa4 ja Lieksaan noin 55 kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPaukkajan saha\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1906 Ilomantsin Mets\xc3\xa4kiinteist\xc3\xb6 Oy rakensi neliraamisen h\xc3\xb6yrysahan Pielisjoen rantaan, Paukkajalle. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 sahaa ei koskaan ehditty k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1907, juuri edellisen\xc3\xa4 y\xc3\xb6n\xc3\xa4, kun saha olisi pit\xc3\xa4nyt k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4\xc3\xa4, Ab W Gutzeit & Co osti koko yhti\xc3\xb6n, sen mukana my\xc3\xb6s Paukkajan sahan. Paukkajan sahan uusi omistaja myi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4t koneet ja purki sahan. J\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4i vain savupiippu ja pienikokoinen halkosaha, joka ty\xc3\xb6llisti vain muutaman henkil\xc3\xb6n._NEWLINE_Vuosina 1924\xe2\x80\x931925 samalle paikalle rakensi Enso-Gutzeit Oy:n mets\xc3\xa4osasto yksiraamisen h\xc3\xb6yrysahan. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sahalla oli tarkoitus sahata tukkeja, joita ei kokonsa takia kannattanut uittaa Kotkaan asti. Sahan hoitaja Christian Hallberg asui Marjosaaren talossa, jossa toimi my\xc3\xb6s sahan konttori. Kyseinen rakennus on edelleen n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 Paukkajan Marjosaaressa. Voimaa sahaan tuottivat kaksi suurta laivan h\xc3\xb6yrykonetta, joiden py\xc3\xb6ritt\xc3\xa4m\xc3\xa4lt\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4akselilta voima siirtyi hihnojen v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4 kaikkiin sahan laitteisiin: transporttiin (kuljetin, jota pitkin tukit siirrettiin pasonkialtaasta sahaan), sahausraamiin, kanttauslaitteeseen, tasaussirkkeliin, hakkuriin ja ilmarataan._NEWLINE_Saman katon alla toimi my\xc3\xb6s pieni kimpisaha, jossa tuotettiin ohutta, erilaisten laatikoiden valmistukseen k\xc3\xa4ytetty\xc3\xa4 lautaa. H\xc3\xb6yrykoneiden tarvitsema vesi otettiin joesta, h\xc3\xb6yrynpaineella toimivalla pumpulla. Sahan koneistoon oli liitettyn\xc3\xa4 my\xc3\xb6s s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitos, joka tuotti s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 sahalle, Marjosaareen, sahan ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten asuintaloihin ja Paukkajan rautatieasemalle. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6t n\xc3\xa4ihin kohteisiin vedettiin vuonna 1926._NEWLINE_Sahan toiminnan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Paukkajalle tuli uuden ajan ihmeit\xc3\xa4: s\xc3\xa4hk\xc3\xb6, puhelin ja auto. Paukkajan saha ty\xc3\xb6llisti 113 ihmist\xc3\xa4 vuonna 1930. Ty\xc3\xb6n per\xc3\xa4ssa Paukkajalle muutti tuolloin niin paljon uusia asukkaita, ett\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4lle rakennettiin mm. koulu._NEWLINE_Paukkajalle tukit uitettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Koitajokea pitkin. Tukit uitettiin sahan edustalle s\xc3\xa4ili\xc3\xb6puomin sis\xc3\xa4\xc3\xa4n, josta ne otettiin sahan pasonki altaaseen. Pasonki altaasta tukit sy\xc3\xb6tettiin transporttiin (eli kuljettimeen), joka vei ne sahaan. Alussa sahassa oli vain yksi tavallinen raami, mutta vuoden 1930 tienoilla siihen vaihdettiin ns. tuplaraami, jolloin voitiin sahata kaksi tukkia rinnakkain. Raamin l\xc3\xa4pi menty\xc3\xa4\xc3\xa4n jo laudoiksi tai lankuiksi muuttunut tukki joutui kanttauslaitteeseen, jossa laudoista ja lankuista poistettiin niiden syrjiss\xc3\xa4 olevat rintapalat. Seuraavaksi puutavara tasattiin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4mittaiseksi. Sen j\xc3\xa4lkeen tavara vietiin lautatarhaan varastoitavaksi. Sahan toiminta lopetettiin vuonna 1938, jolloin koneet vietiin pois ja rakennukset j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t autioiksi. Sahan toiminnan loputtua j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t ilman s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4, jo aiemmin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6st\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 olleen muun kyl\xc3\xa4n ohella, my\xc3\xb6s Jerikot, Paukkajan asema ja Marjosaari, aina Pamilon voimalaitoksen valmistumiseen asti._NEWLINE_Jatkosodan lopulla vuonna 1944 sahaa k\xc3\xa4ytettiin kaatuneiden "k\xc3\xa4sittelykeskuksena", jonne kaatuneet tuotiin rintamalta autolla tai junalla. Sahan tiloissa kaatuneet pestiin, laitettiin arkuihin ja l\xc3\xa4hetettiin kotiseutunsa multiin.\n_START_SECTION_\nPaukkajan koulu\n_START_PARAGRAPH_\nSahan rakentamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Paukkaja kasvoi, mink\xc3\xa4 vaikutuksena my\xc3\xb6s kyl\xc3\xa4n v\xc3\xa4kiluku kasvoi niin, ett\xc3\xa4 katsottiin tarpeelliseksi saada Paukkajalle oma kansakoulu. Asiasta riideltiin monia vuosia ja vasta vuonna 1929 saatiin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s kansakoulun rakentamisesta. Koulunk\xc3\xa4ynti aloitettiin jo samana syksyn\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4liaikaisen\xc3\xa4 koulutilana pidettiin juuri valmistunutta Paukkajan ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entaloa. Antti Mielonen aloitti Enon kunnan ensimm\xc3\xa4isen kivirakenteisen koulun rakennusty\xc3\xb6t ratamestari Kauppisen laatimien piirustusten mukaisesti. Uuden koulun vihki\xc3\xa4iset pidettiin 28.9.1930. Jo vuonna 1937 koulurakennuksessa teetettiin kunnostus, jonka kustannukset olivat 39\xc2\xa0417\xc2\xa0mk._NEWLINE_Sotavuodet vaikuttivat Paukkajan koulun toimintaa seuraavasti: Vuonna 1939 kouluty\xc3\xb6 keskeytettiin sodan takia joulukuusta lukuvuoden loppuun asti. Sodan loppumisesta, maaliskuusta 1940 elokuulle koulu toimi sotilasmajoituksena. Vuonna 1941 alakoulua ei pidetty, sill\xc3\xa4 opettaja Maija Nuutinen oli lottana t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 rintamalla. Samana vuonna oli my\xc3\xb6s yl\xc3\xa4- ja jatkokoulussa h\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4 koulu tarpeiden puuttumisen takia. Alakoulu keskeytyi viel\xc3\xa4 pariin otteeseen syyskuussa 1944 sotilasmajoituksen vuoksi._NEWLINE_Vuosina 1950\xe2\x80\x931960 jouduttiin siirt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n koululaisia Paukkajan ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalon vuokratiloihin ns. suurten ik\xc3\xa4loukkien vuoksi. Vuonna 1958 koulu sai oman puhelimen._NEWLINE_Oppilasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 pieneni vuosi vuodelta, sill\xc3\xa4 nuorta v\xc3\xa4kea ja lapsiperheit\xc3\xa4 ei saatu j\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4lle huonon ty\xc3\xb6llisyystilanteen takia. Vuonna 1991 Enon kunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4j\xc3\xa4t lakkauttivat Paukkajan koulun. Koulu oli toiminut 62 vuotta.\n_START_SECTION_\nKes\xc3\xa4teatteri\n_START_PARAGRAPH_\nPaukkajalla toimii aktiivinen kes\xc3\xa4teatteri. Paukkajan Teatteri on koko toimintansa ajan ollut kansalaisopiston n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ryhm\xc3\xa4: t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 taustalla on Joensuun seudun kansalaisopisto. Kes\xc3\xa4teatterikaudesta vastaa Paukkajan teatteriyhdistys ry. Taiteellisena johtajana on teatteriohjaaja Lauri J\xc3\xa4nis._NEWLINE_Kes\xc3\xa4teatteri sijaitsee Pielisjoen rannassa Paukkajan satamassa. Teatterin katsomo ja n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6 on katettu. Kes\xc3\xa4teatterin vieress\xc3\xa4 on Jokipirtin majatalo.'