b'\n_START_ARTICLE_\nRinnehopeat\xc3\xa4pl\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKookas hopeat\xc3\xa4pl\xc3\xa4, joka muistuttaa hyvin paljon ketohopeat\xc3\xa4pl\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 hieman v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n orvokkihopeat\xc3\xa4pl\xc3\xa4\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 lajin tunnistaminen lent\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6st\xc3\xa4 ole luotettavaa. Koiraan siipien pohjav\xc3\xa4ri on kirkkaan oranssi, naaraalla ruskeampi. Koiraan etusiiven yl\xc3\xa4pinnalla toiseksi ja kolmanneksi takimmaisen siipisuonen kohdalla on h\xc3\xa4din tuskin n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 mustaa kehn\xc3\xa4\xc3\xa4. Naaralla siiven tyviosassa on laajalti kehn\xc3\xa4\xc3\xa4, jossa on sinert\xc3\xa4v\xc3\xa4 s\xc3\xa4vy. Molemmilla sukupuolilla etusiiven ulkoreuna on kaartuu hivenen sis\xc3\xa4\xc3\xa4np\xc3\xa4in. Keskeisen\xc3\xa4 tuntomerkkin\xc3\xa4 takasiiven alapinnan ulkosarakkeessa on viisi punaruskeaa, rengasmaista silm\xc3\xa4t\xc3\xa4pl\xc3\xa4\xc3\xa4, joista keskimm\xc3\xa4inen on selv\xc3\xa4sti muita pienempi. Lis\xc3\xa4ksi siiven reunan vaaleita laikkuja ulkoreunan puolelta reunustava viiru on tummanruskea ja hyvin ter\xc3\xa4v\xc3\xa4. Takasiipien alapinnalla on laajoja, n\xc3\xa4hes nelikulmaisia vaaleita t\xc3\xa4pli\xc3\xa4, mutta v\xc3\xa4rimuodolla f. eris ne ovat vaaleankeltaiset. T\xc3\xa4plien v\xc3\xa4liset alueet ovat ruskeat. Siiven tyvess\xc3\xa4 olevista nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 vaaleasta t\xc3\xa4pl\xc3\xa4st\xc3\xa4 uloimmaisen keskus on usein musta.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nTavataan suurimmassa osassa Eurooppaa, ei kuitenkaan Skandinavian pohjoisosissa. Id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 alue jatkuu Turkkiin ja Iraniin. Suomessa levinneisyys rajoittuu Vaasa-Tampere-Joensuu-linjan etel\xc3\xa4puolelle, mutta runsas perhonen on vain saaristossa Turusta Hankoon. Perhoset lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t kes\xc3\xa4kuun lopulta elokuun alkupuolelle.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nRinnehopeat\xc3\xa4pl\xc3\xa4 viihtyy hiekkapohjaisilla kedoilla, mets\xc3\xa4aukeilla ja etel\xc3\xa4npuoleisilla kalliorinteill\xc3\xa4, joilla on runsaasti kukkia. Se on elinpaikkansa suhteen ilmeisesti kovin vaatelias ja esiintym\xc3\xa4t ovat paikoittaisia. Perhoset k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t ahkerasti kukissa._NEWLINE_Perhosen elintavat tunnetaan l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Keski-Euroopasta. Naaras laskee munat yksitellen j\xc3\xa4k\xc3\xa4lille l\xc3\xa4helle ravintokasvia ja toukka talvehtii kuoriutumattoman munan sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Toukka kuoriutuu munasta varhain kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja toukan kehitys kest\xc3\xa4\xc3\xa4 puolestatoista kuukaudesta kahteen kuukauteen. Se on y\xc3\xb6aktiivinen, piilottelee selv\xc3\xa4sti enemm\xc3\xa4n kuin l\xc3\xa4hilajien toukat ja koteloituu ravintokasvista riippuvaan koteloon l\xc3\xa4helle maanpintaa. Kotelovaihe kest\xc3\xa4\xc3\xa4 vajaan kuukauden._NEWLINE_Norjassa laji on luokiteltu vaarantuneeksi (VU), Ruotsissa silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi (NT). Suomessa se ei ole uhanalainen.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukka k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ravinnokseen orvokkeja esimerkiksi aho-orvokkia (Viola canina) ja mets\xc3\xa4orvokkia (Viola riviniana).'