b'\n_START_ARTICLE_\nOlavi Seeve\n_START_PARAGRAPH_\nFjalar Olavi Seeve (vuoteen 1927 Sev\xc3\xb3n; 12. syyskuuta 1909 Turku \xe2\x80\x93 7. syyskuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen sotilaslent\xc3\xa4j\xc3\xa4, Suomen ilmavoimien upseeri ja komentaja 1958\xe2\x80\x931964.\n_START_SECTION_\nNuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nSeeven sukunimi oli alun perin Sev\xc3\xb3n, mutta vuonna 1927 h\xc3\xa4n ja h\xc3\xa4nen molemmat veljens\xc3\xa4, jotka kaikki olivat tuolloin viel\xc3\xa4 koululaisia, muuttivat sukunimens\xc3\xa4 muotoon Seeve. _NEWLINE_Suoritettuaan asevelvollisuutensa Porin prikaatissa Seeve meni Kadettikouluun. H\xc3\xa4n valmistui kadettikurssi 13:lta lent\xc3\xa4j\xc3\xa4v\xc3\xa4nrikkin\xc3\xa4. H\xc3\xa4n palveli Erillisess\xc3\xa4 maalentolaivueessa Suur-Merijoen lentotukikohdassa Karjalankannaksella 1931\xe2\x80\x931934. Seeve ylennettiin luutnantiksi 1934, jolloin h\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s Lentoasema 5:n komendanttina. Vuonna 1938 Olavi Seeve ylennettiin kapteeniksi.\n_START_SECTION_\nToinen maailmansota\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan sytytty\xc3\xa4 Seeve toimi aluksi Ilmavoimien esikunnan toimistop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. Sodan loppuvaiheessa h\xc3\xa4n toimi tiedustelulent\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 Karjalankannaksella Suur-Merijoelta toimineessa Lentolaivue 12:ssa, jossa h\xc3\xa4n oli lentueenp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6. _NEWLINE_Olavi Seeve ylennettiin majuriksi hieman ennen jatkosodan alkua. Jatkosodassa Seeve toimi Ilmavoimien esikunnassa ja II armeijakunnan esikunnassa sen ilmakomentajana 1941. H\xc3\xa4n oli Lentolaivue 30:n komentajana Suulaj\xc3\xa4rven tukikohdassa Suomen Neuvostoliitolta valtaaman Karjalankannaksen osassa Leningradin alueella 1942 ja Lentolaivue 16:n komentajana Hirvaksessa ja Solomannissa Aunuksenkannaksella, Suomen miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 osassa Neuvostoliiton Karjalaa 1943. Seeve opiskeli Suomen kanssasotijan Saksan ilma-aseen sota-akatemiassa Berliiniss\xc3\xa4 1943, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n toimi Ilmavoimien esikunnan operatiivisen toimiston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 sodan loppuun saakka._NEWLINE_Lapin sodan lopulla 1945 ilmavoimat muunsi Akseli Gallen-Kallelan suunnitteleman Suomen lentomerkin Olavi Seeven piirt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n muotoon: toisen maailmansodan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ensisijaisesti kansallissosialismiin ja sen rikoksiin yhdistett\xc3\xa4v\xc3\xa4 musta hakaristi korvattiin kultaisella kotkalla (malli sotilaslent\xc3\xa4j\xc3\xa4n virkap\xc3\xa4\xc3\xa4hineest\xc3\xa4), ja lis\xc3\xa4ksi merkkiin lis\xc3\xa4ttiin vaakasiivet.\n_START_SECTION_\nIlmavoimien ylimp\xc3\xa4\xc3\xa4n johtoon\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1946-47 Olavi Seeve suoritti Sotakorkeakoulun ja h\xc3\xa4net ylennettiin everstiluutnantiksi. H\xc3\xa4n opetti Sotakorkeakoulussa ilmasotataktiikkaa 1947\xe2\x80\x931951. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n toimi sotilasasiamiehen\xc3\xa4 Suomen Britannian-l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vuosina 1951\xe2\x80\x931954. _NEWLINE_Vuonna 1954 Seeve ylennettiin everstiksi ja h\xc3\xa4n palasi Suomeen. H\xc3\xa4n toimi Ilmasotakoulun johtajana vuoteen 1956. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli ilmavoimien esikuntap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli muun muassa p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 brittil\xc3\xa4isten Folland Gnat -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4jien ostosta. Kyseinen \xe2\x80\x9dliivintaskuh\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xe2\x80\x9d oli ketter\xc3\xa4, mutta selv\xc3\xa4sti huonompi kuin Naton tai Varsovan liiton maiden h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lentokoneet. Sen asevarustelu tehtiin koneen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6noton j\xc3\xa4lkeen. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6skriteeri oli ilmeisesti koneen l\xc3\xa4nsimaisuus._NEWLINE_Olavi Seeven ehdotuksen pohjalta heraldikko Olof Eriksson suunnitteli viisi ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Suomen ilmavoimien joukko-osastolippua 1957._NEWLINE_Vuonna 1958 kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Seeve nimitettiin ilmavoimien virkaatekev\xc3\xa4ksi komentajaksi ja ylennettiin kenraalimajuriksi. H\xc3\xa4n toimi ilmavoimien komentajana 6. joulukuuta 1958 \xe2\x80\x93 12. syyskuuta 1964, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n siirtyi reserviin t\xc3\xa4ysin palvelleena. Seeven komentajakaudella ilmavoimat hankki muun muassa MiG-21-h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4ji\xc3\xa4, joka oli Ilmavoimien ensimm\xc3\xa4inen taistelukelpoinen h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lentokone sitten Messerschmitt Bf 109:n aikojen (1944). Uudistuksen moottorina toimi p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Neuvostoliitto 1950-luvun lopun varustelukilvan motivoimana.'