b'\n_START_ARTICLE_\nRyysyrannan Jooseppi\n_START_SECTION_\nRomaanin taustaa\n_START_PARAGRAPH_\nRyysyrannan Joosepin esikuvana pidetyn Jooseppi Kyll\xc3\xb6sen (1886\xe2\x80\x931933) vanhemmat olivat Suomussalmen Pesi\xc3\xb6kyl\xc3\xa4n Pesi\xc3\xb6j\xc3\xa4rven rannalla Kein\xc3\xa4nen-nimist\xc3\xa4 uudistilaa pit\xc3\xa4nyt Pekka Kyll\xc3\xb6nen ja Liisa Maria R\xc3\xa4is\xc3\xa4nen. Jooseppi Kyll\xc3\xb6nen oli naimisissa kiertokoulun opettajan tytt\xc3\xa4ren Valpuri Sofia Sepp\xc3\xa4sen kanssa ja heill\xc3\xa4 oli 10 lasta. Kyll\xc3\xb6nen asui 1920-luvulla Kauhala-nimisess\xc3\xa4 torpassa Pesi\xc3\xb6j\xc3\xa4rven rannalla. Jooseppi Kyll\xc3\xb6nen on haudattu Pesi\xc3\xb6j\xc3\xa4rven Kirkkosaaren saarihautausmaan pohjoisrannalle merkitsem\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n paikkaan. Kyll\xc3\xb6sen veljenpojan pojantyt\xc3\xa4r on europarlamentaarikko Merja Kyll\xc3\xb6nen._NEWLINE_Kianto tutustui Kyll\xc3\xb6seen kun t\xc3\xa4m\xc3\xa4 poikkesi useita kertoja Turjanlinnaan soutaessaan tai hiiht\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n talon sivuitse. Syksyll\xc3\xa4 1923 Kianto k\xc3\xa4vi Kauhalan torpassa tutustumassa l\xc3\xa4hemmin Kyll\xc3\xb6sen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja alkoi sitten vaikutelmiensa perusteella kirjoittaa kirjaansa. Kiannon mukaan l\xc3\xa4hes kaikilla kirjan henkil\xc3\xb6ill\xc3\xa4 oli vastineensa todellisuudessa: muun muassa Karihtaniemen v\xc3\xa4ki oli Kiannon naapureita Vuonanniemest\xc3\xa4, ja nimismies Carolus Koskelinin esikuvana oli Tornion kruununvouti Ilmari Forstadius. Kianto muisteli, ett\xc3\xa4 Kyll\xc3\xb6nen oli kirjan ilmestytty\xc3\xa4 uhannut haastaa h\xc3\xa4net k\xc3\xa4r\xc3\xa4jille mutta leppyi sitten ja jatkoi vierailujaan Turjanlinnassa.\n_START_SECTION_\nJuoni\n_START_PARAGRAPH_\nRomaanin tapahtumat sijoittuvat kieltolain aikaiseen Suomeen, R\xc3\xa4ms\xc3\xa4nrannan k\xc3\xb6yh\xc3\xa4\xc3\xa4n kuntaan. Kirjan p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6 on v\xc3\xa4h\xc3\xa4varainen, perheellinen mies nimelt\xc3\xa4 Jooseppi Kenkkunen._NEWLINE_H\xc3\xa4n yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 el\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 perhett\xc3\xa4\xc3\xa4n halkot\xc3\xb6ill\xc3\xa4, mutta kunnan typ\xc3\xb6tyhj\xc3\xa4n kassan vuoksi ty\xc3\xb6n tulokset eiv\xc3\xa4t juurikaan poi\'i rahaa._NEWLINE_Talvella Jooseppi ryhtyy vaikean rahatilanteen vuoksi valmistamaan pontikkaa ja myym\xc3\xa4\xc3\xa4n sit\xc3\xa4 pime\xc3\xa4sti eteenp\xc3\xa4in muille R\xc3\xa4ms\xc3\xa4nrannan kunnan kurjuudessa el\xc3\xa4ville asukkaille._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n ohella Jooseppi k\xc3\xa4y matkaa taittaessaan l\xc3\xa4hipit\xc3\xa4jiss\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja saa monenlaista aikaan, kuten riitelee juopuneena vanhan heilansa, naapuripit\xc3\xa4j\xc3\xa4n em\xc3\xa4nn\xc3\xa4n kanssa. Jooseppi viett\xc3\xa4\xc3\xa4 veljellisen ryyppyillan kaupungin uuden nimismiehen kanssa ja elo n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 jo kirkkaammalta, kunnes talon lypsylehm\xc3\xa4 kuolee aamulla ep\xc3\xa4onnistuneeseen synnytykseen._NEWLINE_Kunta lupaa tilalle korvaavan lehm\xc3\xa4n ja ennen pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 Jooseppi sen my\xc3\xb6s saakin, mutta uusi lehm\xc3\xa4 on vastahakoinen kaikkeen yhteisty\xc3\xb6h\xc3\xb6n._NEWLINE_Jooseppi k\xc3\xa4y maamiesseuran talolla paikallisissa juhlissa, joissa kommunistiagentti tarjoaa h\xc3\xa4nelle hyv\xc3\xa4varaista paikkaa punaisten riveiss\xc3\xa4, mutta h\xc3\xa4n kuitenkin j\xc3\xa4tt\xc3\xa4ytyy pois n\xc3\xa4hty\xc3\xa4\xc3\xa4n pahaenteisen unen kyseisen sopimuksen petollisesta luonteesta._NEWLINE_Kirjan loppupuoliskolla h\xc3\xa4n kohtaa entist\xc3\xa4 rankempia vastoink\xc3\xa4ymisi\xc3\xa4, joiden huipuksi h\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 kaiken lis\xc3\xa4ksi kiinni pontikankeitosta. K\xc3\xa4r\xc3\xa4jilt\xc3\xa4 pelk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ehdonalaisella vankeustuomiolla selvitty\xc3\xa4\xc3\xa4n el\xc3\xa4m\xc3\xa4 kuitenkin jatkuu toiveekkaampana, kunnes katovuodet koittavat ja vanha ja raihnainen Jooseppi kuolee kaatamansa pet\xc3\xa4j\xc3\xa4n alle._NEWLINE_Tarinan loppu saa kuitenkin naiivin s\xc3\xa4v\xc3\xa4yksen, kun h\xc3\xa4n tajuttomuuteen vaipuneena viel\xc3\xa4 n\xc3\xa4kee viimeisen unensa, jossa ihmettelee maailman menoa taivaanporttien tuolla puolen.\n_START_SECTION_\nHenkil\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nJooseppi Kenkkunen \xe2\x80\x93 kirjan p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6 ja antisankari, jonka tekemisi\xc3\xa4 kirjassa p\xc3\xa4\xc3\xa4osin kuvataan. Asuu Ryysyranta-nimisess\xc3\xa4 torpassa Petkelj\xc3\xa4rven rannalla._NEWLINE_Kaisa-Reetta \xe2\x80\x93 Joosepin vaimo ja kuuden lapsen \xc3\xa4iti. Saa kirjan edetess\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 kaksi lasta lis\xc3\xa4\xc3\xa4, joista toinen kuolee._NEWLINE_\xc3\x84mm\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 Kaisa-Reetan temperamenttinen \xc3\xa4iti._NEWLINE_Kusti \xe2\x80\x93 naapurin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n, Karihtaniemen hidaspuheinen is\xc3\xa4nt\xc3\xa4._NEWLINE_Amanta \xe2\x80\x93 Karihtaniemen em\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ja Joosepin entinen heila._NEWLINE_Carolus "Kalle" Koskelin \xe2\x80\x93 R\xc3\xa4ms\xc3\xa4nrannan kunnan uusi kansanl\xc3\xa4heinen ja suvaitsevainen nimismies, jonka kanssa Jooseppi yst\xc3\xa4vystyy._NEWLINE_Pekka Pirhonen \xe2\x80\x93 R\xc3\xa4ms\xc3\xa4nrannan virkaintoinen poliisikonstaapeli, joka lopulta saa vihi\xc3\xa4 Joosepin pontikankeitosta._NEWLINE_Pahka-Pekka \xe2\x80\x93 Joosepin yst\xc3\xa4v\xc3\xa4, joka lopussa piilottaa h\xc3\xa4nen pontikankeittotarvikkeensa ja siten pelastaa Joosepin k\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4._NEWLINE_Kommunistiagentti \xe2\x80\x93 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isaksentilla puhuva tuntematon mies, joka tarjoaa Joosepille paikkaa puna-armeijan riveiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTulkinta\n_START_PARAGRAPH_\nKirjailija vetoaa jo alkulauseessa hiukan pateettisesti lukijaan ja antaa ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 vuoksi h\xc3\xa4n on romaaninsa kirjoittanut:_NEWLINE_"El\xc3\xa4 v\xc3\xa4rise, oi k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4 ihminen, el\xc3\xa4m\xc3\xa4n kurjuutta, vaan jos jaksat oman sielusi pohjattomassa murheessa, k\xc3\xa4y sis\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen kansan majaan ja n\xc3\xa4e h\xc3\xa4nen k\xc3\xb6yhyytens\xc3\xa4, viheli\xc3\xa4isyytens\xc3\xa4 ja saamattomuutensa! Arvostele, jos osaat, mutta \xc3\xa4l\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttele v\xc3\xa4\xc3\xa4rin, moni vieras ennen sinua on tehnyt harhalaskelman ja j\xc3\xa4lkeesi tulee tuhansia, jotka nen\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 pidellen pakenevat ja tiuskaisevat: se on h\xc3\xa4vyt\xc3\xb6nt\xc3\xa4, miten ihminen el\xc3\xa4\xc3\xa4! ja samalla sen unhoittavat ja palaavat parempiosaisten luo..."_NEWLINE_Viinankeittopuuhissaan Jooseppi sanoo nousuhumalan liikuttamana: "Me pienel\xc3\xa4j\xc3\xa4t.. me maailman hylkylapset ja synnyinmaamme Suomen sontarengit... n\xc3\xa4inp\xc3\xa4 me, Jumal-avita, t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 salojen siimeksess\xc3\xa4 tuppivy\xc3\xb6t\xc3\xa4 heilutamme... eik\xc3\xb6 my\xc3\xb6 ollakaan mit\xc3\xa4\xc3\xa4n m\xc3\xa4nnisk\xc3\xa4isi\xc3\xa4 vaan oikeita ihmisi\xc3\xa4..". N\xc3\xa4in Kianto vaatii henkil\xc3\xb6illeen ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4myst\xc3\xa4 ja olemassaolon oikeutta parempiosaisten rinnalla. Samalla kun h\xc3\xa4n osoittaa heid\xc3\xa4n el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 raskauden, olosuhteiden paineen ylivoimaisuuden, h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n rajoituksensa ja ahtautensa: kun Jooseppi ja h\xc3\xa4nen kaltaisensa eiv\xc3\xa4t pysty nousemaan elintasossa eik\xc3\xa4 tiedossa \'herrojen\' rinnalle, he nurinkurisesti ylpeilev\xc3\xa4t sill\xc3\xa4, etteiv\xc3\xa4t ole herroja._NEWLINE_\'Herrojen\' ja \'kansan\' suhde, omistavien ja omistamattomien v\xc3\xa4linen kitka, on Ryysyrannan Joosepissa, yhten\xc3\xa4 keskeisen\xc3\xa4 ongelmana. Siin\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s asetettu n\xc3\xa4kyviin selv\xc3\xa4 kritiikin kohde: kieltolaki. Teoksessa sek\xc3\xa4 yhteiskunta ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6t ovat v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ss\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 yhteiskunta j\xc3\xa4tt\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n kehittym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4t ihmiset avutta ja opastuksetta, p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6t linnoittautuessaan ennakkoluuloihinsa ja kaunaansa.\n_START_SECTION_\nKerronta\n_START_PARAGRAPH_\nKertoja on heterodiegeettinen, tarinasta ulkopuolinen tarkkailija, joka suhtautuu Joosepin tekoihin p\xc3\xa4\xc3\xa4osin my\xc3\xb6nteisesti._NEWLINE_Kertomuksessa ei tehd\xc3\xa4 pikkutarkkoja havainnointeja, vaan tarinassa siirryt\xc3\xa4\xc3\xa4n joka luvussa ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin uuteen tapahtumaan. Voimakas luonto ja k\xc3\xb6yhyyden syiden esilletuonti, kriittisesti ylh\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 kuvatut henkil\xc3\xb6t ja monikerroksinen dramaattisuus tekev\xc3\xa4t kielen ohella Kiannon kansankuvauksesta t\xc3\xa4ysin omaleimaista._NEWLINE_.\n_START_SECTION_\nTapahtumapaikka ja -aika\n_START_PARAGRAPH_\nKirjan tapahtumat sijoittuvat Suomussalmen R\xc3\xa4ms\xc3\xa4nrannan Petkelkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n kuvitteellisen paikan Kianto sijoitti Suomussalmen korpimaille,_NEWLINE_johon my\xc3\xb6s Kiannon toinen tunnettu teos, Punainen viiva, sijoittuu. Milj\xc3\xb6\xc3\xb6 on perinteist\xc3\xa4 kieltolain aikaista maalais-Suomea. Kirjassa on vahvasti esill\xc3\xa4 my\xc3\xb6s sen tapahtuma-aika, eli 1919\xe2\x80\x931932 vallinnut kieltolaki. Kieltolain vuoksi rutik\xc3\xb6yh\xc3\xa4 Jooseppi hankkii rahaa perheelleen keitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja myym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pontikkaa. Jopa paikallinen nimismies on Joosepin asiakkaana ja suhtautuu h\xc3\xa4neen empaattisesti.\n_START_SECTION_\nPaikka kirjailijan tuotannossa\n_START_PARAGRAPH_\n"Ryysyrannan Jooseppi" -teos on kiist\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 kirjallisuushistoriamme tunnetuimpia ryysyk\xc3\xb6yh\xc3\xa4list\xc3\xb6n kuvauksia ja sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n toisena Kiannon p\xc3\xa4\xc3\xa4teoksista "Punaisen viivan" ohella. "Ryysyrannan Jooseppi" on yksi huomattavimpia tutkielmia suomalaisesta k\xc3\xb6yhyydest\xc3\xa4 ja sen syist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTeos muualla\n_START_PARAGRAPH_\nKirjasta on tehty paljon erilaisia teatterisovituksia, esimerkiksi Kajaanin kaupunginteatteri, Anjalankosken teatteri ja Suomussalmelainen Retikka-teatteri ovat tehneet omat sovituksensa "Ryysyrannan Joosepista"._NEWLINE_"Ryysyrannan Jooseppi" on k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty ainakin ruotsiksi ("Jooseppi fr\xc3\xa5n Ryysyranta"), ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi ("Suhoi zakon"), t\xc5\xa1ekiksi ("Kdo je bez viny"), _NEWLINE_saksaksi ("Jooseppi") sek\xc3\xa4 viroksi ("R\xc3\xa4balaranna Jooseppi")_NEWLINE_Roland af H\xc3\xa4llstr\xc3\xb6m ohjasi romaanin pohjalta vuonna 1955 elokuvan Ryysyrannan Jooseppi. Elokuvassa Jooseppia esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Heimo Lepist\xc3\xb6, ja kertojan roolissa on Ilmari Kianto itse. Kymmeni\xc3\xa4 pikkuosia n\xc3\xa4ytelleelle Lepist\xc3\xb6lle rooli oli ensimm\xc3\xa4inen varsinainen elokuvap\xc3\xa4\xc3\xa4osa, ja se toi h\xc3\xa4nelle parhaan miesp\xc3\xa4\xc3\xa4osan Jussi-palkinnon.'