b'\n_START_ARTICLE_\nNuijahai\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nNuijahaita esiintyy Atlantin l\xc3\xa4nsiosissa Pohjois-Carolinasta etel\xc3\xa4iseen Brasiliaan saakka, my\xc3\xb6s Kuuban ja Bahaman alueella, sek\xc3\xa4 it\xc3\xa4isell\xc3\xa4 Tyynell\xc3\xa4merell\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Kaliforniasta Ecuadoriin ulottuvalla alueella.\n_START_SECTION_\nAnatomia\n_START_PARAGRAPH_\nNuijahai voi olla 1,5 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja painaa enint\xc3\xa4\xc3\xa4n 10,8 kiloa, joten se on pienin vasarahaiden heimon j\xc3\xa4sen. Meksikonlahden naarasnuijahait kasvavat harvoin yli 130 senttimetri\xc3\xa4 pitkiksi ja urokset harvoin yli 110 senttisiksi. V\xc3\xa4ritykselt\xc3\xa4\xc3\xa4n nuijahai on p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 harmaa tai harmaanruskea ja alta vaaleampi, kyljiss\xc3\xa4 voi olla pieni\xc3\xa4 tummia laikkuja. P\xc3\xa4\xc3\xa4 on litte\xc3\xa4 ja lapionmuotoinen ja pituudeltaan 18\xe2\x80\x9325\xc2\xa0% ruumiin kokonaispituudesta, ja se on huomattavasti py\xc3\xb6re\xc3\xa4mpi kuin muilla vasarahaiden heimon lajeilla._NEWLINE_Nuijahain pienet ja ter\xc3\xa4v\xc3\xa4t hampaat sijaitsevat suun etuosassa, ja ne on tarkoitettu saaliin paloitteluun. Suun takaosassa olevia tasaisia ja suuria hampaita k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n hienontamiseen.\n_START_SECTION_\nElintavat ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen\n_START_PARAGRAPH_\nNuijahait el\xc3\xa4v\xc3\xa4t 3\xe2\x80\x9315 yksil\xc3\xb6n parvissa, mutta muuton aikana yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4 voi olla ryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 satoja tai jopa tuhansia. Parvessa nuijahain paikkaan hierarkiassa vaikuttaa koko ja sukupuoli. Nuijahaiden t\xc3\xa4ytyy liikkua koko ajan, jotta kiduksiin virtaisi happea eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 ne uppoaisi. Ne liikkuvat pitki\xc3\xa4kin matkoja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 meriveden l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan mukaan. Ihanteellinen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila lajille on 21 celsiusastetta. Talvella nuijahait viihtyv\xc3\xa4t p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajan l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4, kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pohjoisemmilla leveysasteilla. Nuijahaille tyypillisi\xc3\xa4 elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4 ovat muta- ja hiekkapohjaiset matalat rannikkoalueet, koralliriutat, matalat lahdet ja kanavat. Tyypillinen elinsyvyys on 10\xe2\x80\x9380 metri\xc3\xa4. Nuijahain elinik\xc3\xa4 on noin 12 vuotta._NEWLINE_Nuijahaita saalistava petokaloja ovat mm. tiikerihai ja sitruunahai._NEWLINE_Nuijahai on \xc3\xa4rsytt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 ihmiselle vaaraton. Kautta aikain on ollut yksi tapaus, jossa nuijahai on hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nnyt ihmisen kimppuun syytt\xc3\xa4. Nuijahain sanotaan yleisesti ottaen olevan arka hai.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nNaaraat tulevat sukukypsiksi 2\xe2\x80\x933 vuoden ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4 tai kokonaispituuden ollessa 80\xe2\x80\x9395 senttimetri\xc3\xa4. Urokset taas saavuttavat sukukypsyyden kaksivuotiaana tai 68\xe2\x80\x9385 senttimetrisin\xc3\xa4._NEWLINE_Nuijahait lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t nopeasti, ja poikueet ovat suuria. Nuijahaiden uskotaan parittelevan kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, syksyll\xc3\xa4 tai jopa min\xc3\xa4 vuodenaikana tahansa. Parittelun j\xc3\xa4lkeen naaraat voivat varastoida spermaa jopa nelj\xc3\xa4 kuukautta ja suorittaa hedelm\xc3\xb6ityksen silloin kun itse haluavat. Nuijahain raskaus kest\xc3\xa4\xc3\xa4 4\xe2\x80\x935 kuukautta. Naaraat tuottavat munia ja s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t niit\xc3\xa4 sukuelimiss\xc3\xa4\xc3\xa4n, joissa alkiot kehittyv\xc3\xa4t munien sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4, kunnes ne ovat tarpeeksi kypsi\xc3\xa4 syntym\xc3\xa4\xc3\xa4n. Syntyminen tapahtuu loppukes\xc3\xa4st\xc3\xa4 tai alkusyksyst\xc3\xa4. Vastasyntyneet poikaset ovat 35-40 senttimetri\xc3\xa4 pitki\xc3\xa4. Poikueessa on 4\xe2\x80\x9316 poikasta. Synnytetty\xc3\xa4\xc3\xa4n emo menett\xc3\xa4\xc3\xa4 ruokahalunsa ja v\xc3\xa4lttelee koiraita._NEWLINE_Vuonna 2001 tutkijat havaitsivat el\xc3\xa4intarhassa, ett\xc3\xa4 nuijahainaaras voi lis\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 partenogeneettisesti eli ilman kontaktia uroksen kanssa.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nNuijahain p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallista ravintoa ovat \xc3\xa4yri\xc3\xa4iset. Ne sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t my\xc3\xb6s tietynlaisia katkarapuja, nilvi\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja pieni\xc3\xa4 kaloja. My\xc3\xb6s merenpohjan kasveja on l\xc3\xb6ydetty nuijahain vatsasta. Nuijahait saalistavat liikuttamalla p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n metallinpaljastimen tavoin meren pohjassa ja etsim\xc3\xa4ll\xc3\xa4 saaliseli\xc3\xb6iden aiheuttamia s\xc3\xa4hk\xc3\xb6magneettisia merkkej\xc3\xa4. Havaitessaan saaliin hai nappaa sen hampaillaan ja nielaisee sen kokonaisena. Nuijahai on taitava saalistaja erinomaisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6- ja kuuloaistinsa ansiosta.\n_START_SECTION_\nPyynti\n_START_PARAGRAPH_\nYhdysvalloissa nuijahaita kalastetaan kaupallisiin tarkoituksiin ja my\xc3\xb6s toissijaisena saalina. Vuosina 1981\xe2\x80\x931998 pyydettiin vuosittain keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 29\xc2\xa0000 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. V\xc3\xa4hiten, 13\xc2\xa0000 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4, saatiin vuonna 1991 ja eniten, 53\xc2\xa0000, vuonna 1986. Meksikonlahdella katkaravunpyyt\xc3\xa4jien verkkoihin on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt vuosina 1972\xe2\x80\x931999 410\xc2\xa0000 nuijahaita.'