b'\n_START_ARTICLE_\nSagelvan kalliopiirrokset\n_START_SECTION_\nNykyinen ja muinainen sijainti sek\xc3\xa4 ajoitus\n_START_PARAGRAPH_\nPiirrokset on piirretty hiomalla gneissisen silokallion pinta rikki k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en kivity\xc3\xb6kaluja. Piirroskohde sijaitsee nykyisen Sagelvan joen l\xc3\xa4ntisell\xc3\xa4 rannalla, joka viett\xc3\xa4\xc3\xa4 jyrk\xc3\xa4sti jokeen. Sagelva laskee Nervatnetin j\xc3\xa4rven vedet Sagfjordeniin merelle._NEWLINE_Norjassa vallitsee melko suuri yksimielisyys siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kalliopiirrokset tehtiin useimmiten veden \xc3\xa4\xc3\xa4relle. Kuvioiden piirt\xc3\xa4misen aikaan merenpinta oli nykyist\xc3\xa4 ylemp\xc3\xa4n\xc3\xa4. J\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeinen maankohoaminen on nostanut piirroskent\xc3\xa4n korkeuteen, joka on 48 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella. Jos piirrokset tehtiin aivan vedenpinnan yl\xc3\xa4puolelle, ne on voitu tehd\xc3\xa4 siihen kun meri ulottui t\xc3\xa4lle korkeudelle tai koska tahansa maankohoamisen laskettua merenrannan kauaksi pohjoiseen. Kuvien tyyli puolestaan viittaa norjalaisiin vanhoihin piirroksiin, joita tehtiin siell\xc3\xa4 mesoliittisen kivikauden aikana. Jos meri ulottui piirrosten alapuolelle, levisi se my\xc3\xb6s Nervatnetiin ja sen yl\xc3\xa4puolisiin j\xc3\xa4rviin, joita on 9 kilometrin matkalla useita._NEWLINE_Piirrokset ajoitetaan tyylins\xc3\xa4 perusteella ja maankohoamisen avulla noin 8700 BP eli 7800 eaa.. Skandinavian mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 oli siihen menness\xc3\xa4 sulanut Islannin kokoiseksi j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6ksi, jonka reuna sijaitsi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n paikan l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4. Seutu itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n oli ollut j\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 aluetta kauan, joka mahdollisti kasvillisuuden ja el\xc3\xa4imist\xc3\xb6n vallata takaisin Norjan rannikon muita seutuja aikaisemmin. On siten hyvinkin todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6ist\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 my\xc3\xb6s t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olisi voinut mets\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4 peruoja lis\xc3\xa4elinkeinona. V\xc3\xa4h\xc3\xa4n matkan p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitseekin preboreaalisen ilmastokauden asuinpaikka , jolla asian voi todistaa oikeaksi. Pyyntimenetelmin\xc3\xa4 olisivat olleet peurojen pyyntikuoppien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 sek\xc3\xa4 vedest\xc3\xa4 mets\xc3\xa4st\xc3\xa4minen. Nervatnetin vuono loi peuroille esteen niiden vaelluksilla ja niiden oli ylitett\xc3\xa4v\xc3\xa4 se yhdest\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 mahdollisesta kapeikosta. Sagelvan kohta oli kapeana siihen paras, ellei vuorovesi aiheuttanut virtauksia. Vuoroveden virtaukset aiheuttivat kapeikossa koskimaisen vuolteen, joka oli vaarallinen peuroille. Silloin olivat muut paikat mahdollisia, mutta ne vaativat pidemm\xc3\xa4n uintimatkan. Uivia peuroja mets\xc3\xa4stettiin todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti veneill\xc3\xa4 tai kajakeilla. Peuran kuvat liittynev\xc3\xa4t juuri t\xc3\xa4llaiseen mets\xc3\xa4stystapahtumaan.\n_START_SECTION_\nPiirrokset\n_START_PARAGRAPH_\nPeurat on piirretty naturalistisesti ja oikean kokoisiksi. L\xc3\xa4ntinen kuva on 2,77 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 1,47 leve\xc3\xa4 korkea. Toinen peura on osittain sammaleen ja j\xc3\xa4k\xc3\xa4l\xc3\xa4n peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4. Se on 2,34 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 1,41 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4.'