b'\n_START_ARTICLE_\nKaarlenvaltikka\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nMonivuotinen kaarlenvaltikka kasvaa 40\xe2\x80\x9380 cm korkeaksi. Varsi on kalju, haaraton, j\xc3\xa4ykk\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n usein ruskeanpunainen. Maanmy\xc3\xb6t\xc3\xa4iset ruusukelehdet ovat kapeita, parijakoisia tai pariosaisia, liuskat leveit\xc3\xa4 ja nyh\xc3\xa4laitaisia. Varsilehdet puuttuvat kokonaan tai varren tyviosassa on muutamia pieni\xc3\xa4 lehti\xc3\xa4. Kukat ovat varren latvassa tavallisesti 2\xe2\x80\x934 kukan kiehkuroina. Kukka on keltainen lukuun ottamatta alahuulta, joka on punalaitainen. Kukan noin kolme sentti\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4n teri\xc3\xb6n suu on umpinainen ja torvi on v\xc3\xa4lj\xc3\xa4. Kaarlenvaltikka kukkii Suomessa hein\xc3\xa4-elokuussa.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nKaarlenvaltikan p\xc3\xa4\xc3\xa4levinneisyysalue ulottuu Fennoskandiasta, Baltiasta ja Puolasta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n l\xc3\xa4ntisiin osiin. Satunnaisemmin lajia tavataan Alpeilla, Siperiassa ja Pohjois-Kiinassa. Suomessa kaarlenvaltikka on melko yleinen pohjoisessa, erityisesti It\xc3\xa4-Lapissa ja Kainuussa. Lajia tavataan harvinaisena my\xc3\xb6s Pohjanmaalla, Keski-Suomessa sek\xc3\xa4 Kaakkois-Suomessa, mutta Varsinais-Suomesta Pohjois-Karjalaan ulottuvalla vy\xc3\xb6hykkeelt\xc3\xa4 se puuttuu l\xc3\xa4hes kokonaan.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKaarlenvaltikka viihtyy kosteilla kasvupaikoilla. Sit\xc3\xa4 voi tavata karujen j\xc3\xa4rvien, jokien ja purojen avorannoilla ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4turpeisilla tulvaniityill\xc3\xa4, tihkupaikoilla ja soistumilla. Lajia tavataan my\xc3\xb6s ihmisen muokkaamassa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kuten laidun- ja venerannoilla, kosteilla hakamailla ja ojissa. Suomessa laji on harvinaistunut maan etel\xc3\xa4osissa etenkin soiden ja metsien ojitusten takia.'