b'\n_START_ARTICLE_\nUuskungfutselaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nUuskungfutselaisuus (kiin. \xe5\xae\x8b\xe6\x98\x8e\xe7\x90\x86\xe5\xad\xb8, S\xc3\xb2ng-M\xc3\xadng l\xc7\x90xu\xc3\xa9, usein lyhyemmin \xe7\x90\x86\xe5\xad\xb8, l\xc7\x90xu\xc3\xa9) on kungfutselaisen filosofisen, uskonnollisen ja polittisen ajattelun elpynyt muoto, joka syntyi Kiinassa 800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ja hallitsi Kiinan poliittista kulttuuria 1200-luvulta 1800-luvulle saakka._NEWLINE_Kiinnostus kungfutselaisuuteen elpyi pitk\xc3\xa4n, useita vuosisatoja kest\xc3\xa4neen buddhalaisen ajattelun valtakauden j\xc3\xa4lkeen. 1000\xe2\x80\x931100-luvuilla uuskungfutselaisuuden ydink\xc3\xa4sitteit\xc3\xa4 kehitteliv\xc3\xa4t lukuisat, klassisia kungfutselaisia tekstej\xc3\xa4 tulkinneet ja niist\xc3\xa4 v\xc3\xa4itelleet ajattelijat, joista merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4ksi nousi Zhu Xi (1130\xe2\x80\x931200). H\xc3\xa4n virtaviivaisti ja systematisoi uuskungfutselaista ajattelua: Zhu Xin n\xc3\xa4kemyksist\xc3\xa4 tuli 1200-luvulla valtion virallinen oppi, jonka tekstej\xc3\xa4 esimerkiksi virkamiehiksi haluavien tuli opetella. Sen haastoivat my\xc3\xb6hemmin useat filosofit, erityisesti Ming-dynastian aikaan el\xc3\xa4nyt Wang Yangming (1472\xe2\x80\x931529), mutta lopullisesti se erotettiin keisarillisesta virkamieskokeesta vasta 1900-luvun alussa._NEWLINE_Uuskungfutselaiset mestarit ottivat abstraktin filosofisen ajattelun lis\xc3\xa4ksi kantaa moraalikysymyksiin ja yksil\xc3\xb6n kehitykseen. Uuskungfutselaisesta n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta filosofinen tieto tuli aina yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 eettiseen itsetutkiskeluun, jonka tarkoituksena on moraalinen, oikeanlainen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6s. Uuskungfutselaiseen liikkeeseen kuului filosofien lis\xc3\xa4ksi taiteilijoita, runoilijoita, l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4reit\xc3\xa4, historioitsijoita, virkamiehi\xc3\xa4 ja niin edelleen. Se kansainv\xc3\xa4listyi ja levisi my\xc3\xb6s muualle It\xc3\xa4-Aasiaan: merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa uuskungfutselaisesta ajattelusta 1500-luvulta l\xc3\xa4htien onkin Korean ja Japanin ansiota. Japanissa uuskungfutselaisuudesta tuli Edo-kaudella valtion virallinen aatesuunta, jolla oli syv\xc3\xa4 vaikutus koulutetun luokan ajatteluun. Se painotti vallitsevan yhteiskunnallisen j\xc3\xa4rjestyksen s\xc3\xa4ilymist\xc3\xa4: ylempien oikeudenmukaisuutta alamaisiaan kohtaan ja vuorostaan alamaisten tottelevaisuutta._NEWLINE_Uuskungfutselaisuutta ei tule sekoittaa uuteen kungfutselaisuuteen, joka on yritys kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kungfutselaista ajattelua nykyajan tarpeita vastaavaksi. Kiinnostus kungfutselaisuuteen on lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt Kiinassa 1980-luvulta l\xc3\xa4htien.'