b'\n_START_ARTICLE_\nHostinsara\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nHostinsara on l\xc3\xb6yh\xc3\xa4sti m\xc3\xa4t\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4 tai yksitt\xc3\xa4isversoinen ja kasvaa 15\xe2\x80\x9350 cm korkeaksi. Juurakko on suikerteleva. Sen varret ovat pystyj\xc3\xa4, hoikkia ja varsien tyvitupet vaaleanruskeita. Vaalean- tai harmahtavanvihre\xc3\xa4t lehdet ovat vartta lyhyempi\xc3\xa4, 2\xe2\x80\x935 mm leveit\xc3\xa4 ja litteit\xc3\xa4. Alimman t\xc3\xa4hk\xc3\xa4n kapea tukilehti on t\xc3\xa4hk\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 pidempi. Hedet\xc3\xa4hk\xc3\xa4 on selv\xc3\xa4per\xc3\xa4inen. Emit\xc3\xa4hki\xc3\xa4 on 1\xe2\x80\x933 kappaletta ja ne ovat tavallisesti pitk\xc3\xa4v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4, munanmuotoisia ja etenkin alin emit\xc3\xa4hk\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4per\xc3\xa4inen. Ruskeat t\xc3\xa4hk\xc3\xa4suomut ovat suippoja, odattomia, ja leve\xc3\xa4lti kalvolaitaisia. Munanmuotoiset pullakot ovat sirottavia, pitk\xc3\xa4suippuisia ja selv\xc3\xa4suonisia. V\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n ne ovat himme\xc3\xa4n kellan- tai ruskeanvihreit\xc3\xa4, suuota on pitk\xc3\xa4, suora, karhea ja syv\xc3\xa4\xc3\xa4n lovik\xc3\xa4rkinen. Hostinsara kukkii kes\xc3\xa4kuussa._NEWLINE_Muista Suomessa tavattavista saralajeista hostinsara muistuttaa eniten v\xc3\xa4lisaraa (C. distans)._NEWLINE_Hostinsara kuuluu hankalasti m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n keltasarojen ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n, jonka lajit risteytyv\xc3\xa4t hyvin herk\xc3\xa4sti kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n. Suomessa t\xc3\xa4h\xc3\xa4n ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluvat hostinsaran lis\xc3\xa4ksi keltasara (C. flava), etel\xc3\xa4nnokkasara (C. lepidocarpa subsp. lepidocarpa), kuusamonnokkasara (C. lepidocarpa subsp. jemtlandica), l\xc3\xa4nnenhernesara (C. demissa) ja hernesara (C. viridula). Risteymi\xc3\xa4 tavataan hyvin usein lajien yhteisill\xc3\xa4 kasvupaikoilla._NEWLINE_Hostinsaralla voi esiinty\xc3\xa4 harvinaista hostinsarannoki (Anthracoidea hostianae) -nokisient\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nHostinsaraa tavataan suurimmassa osassa Eurooppaa pohjois-, etel\xc3\xa4- ja it\xc3\xa4laitoja lukuun ottamatta. Euroopan ulkopuolella lajia tavataan ainoastaan Kanadassa ja Turkissa. Suomessa hostinsaraa kasvaa nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n ainoastaan Ahvenanmaalla, jossa se yh\xc3\xa4 on luonnontilaisilla lettosoilla jopa yleinen. Runsaimmat esiintym\xc3\xa4t ovat Ecker\xc3\xb6n, Hammarlandin ja Jomalan kunnissa. Manner-Suomesta lajia ei nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n tunneta, mutta lajista on tiedossa muutama havainto 1800-luvulta Varsinais-Suomesta, Keski-Pohjanmaalta sek\xc3\xa4 L\xc3\xa4nsi-Lapista Tornionjokilaaksosta.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nHostinsaraa kasvaa lettosoilla, kosteilla niityill\xc3\xa4 ja joskus my\xc3\xb6s merenrannoilla. Laji on kalkinvaatija. Suurin uhka hostinsaralle on soiden ojitus ja pellonraivaus. Niittyjen umpeenkasvu perinteisen laidunnuksen loputtua uhkaa lajin kasvupaikkoja niityill\xc3\xa4.'