b'\n_START_ARTICLE_\nKolmoisliiton sota\n_START_SECTION_\nSodan taustat\n_START_PARAGRAPH_\nParaguay oli itsen\xc3\xa4istynyt vuonna 1811 ja tehnyt aluksi it\xc3\xa4naapurinsa Brasilian kanssa paljon yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Paraguay oli kuitenkin muista Etel\xc3\xa4-Amerikan maista poiketen alkanut pyrki\xc3\xa4 taloudelliseen omavaraisuuteen; se asetti korkeat tullimaksut ulkomaisille tuotteille, eik\xc3\xa4 ottanut ulkomaista lainaa._NEWLINE_Paraguayn vallankahvassa oli L\xc3\xb3pezin suku: vuosista 1841\xe2\x80\x931862 Carlos Antonio L\xc3\xb3pez ja vuodesta 1862 l\xc3\xa4htien h\xc3\xa4nen poikansa Francisco Solano L\xc3\xb3pez, joka k\xc3\xa4ynnisti maassa teollisuuden modernisoinnin. Teollistumisen kannalta t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 ulkomaankauppaa haittasi kuitenkin meriyhteyden puuttuminen, ja sen tavoittelua Atlantille Brasilian kautta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yhten\xc3\xa4 syyn\xc3\xa4 sodalle. L\xc3\xb3pez aloitti my\xc3\xb6s armeijansa varustelun: sotateollisuutta kasvatettiin, linnoituksia pystytettiin jokivarteen, sotalaivoja rakennettiin ja miehi\xc3\xa4 kutsuttiin asepalvelukseen._NEWLINE_L\xc3\xb3pez pyrki aluksi liittoutumaan Uruguayn kanssa, mutta kun Brasilia miehitti Uruguayn vuonna 1864 maiden v\xc3\xa4lisen rajakiistan seurauksena ja syrj\xc3\xa4ytti maan johtajan Atanasio Aguirren, L\xc3\xb3pez julisti 13. joulukuuta sodan Brasilialle.\n_START_SECTION_\nSodan alku\n_START_PARAGRAPH_\nParaguay saavutti sodan alussa menestyst\xc3\xa4, ja onnistui miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n alueita ja linnakkeita Brasiliasta. Kun Argentiina ei sallinut maa-alueidensa k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 Paraguayn joukoille, L\xc3\xb3pez julisti sodan Argentiinalle 18. maaliskuuta 1865. Brasilia, Argentiina ja Uruguay liittoutuivat Paraguayta vastaan 1. toukokuuta 1865, ja n\xc3\xa4in Paraguay oli sodassa kaikkia kolmea maata vastaan._NEWLINE_Paraguay l\xc3\xa4hti sotaan suurella armeijalla, joka oli miesvoimaltaan vahvempi kuin Kolmoisliiton joukot. Paraguaylla oli 70\xe2\x80\x93100\xc2\xa0000 sotilasta, 28 sotalaivaa ja 400 tykki\xc3\xa4. Kolmoisliiton mailla oli aluksi yhteens\xc3\xa4 alle 30\xc2\xa0000 sotilasta, mutta Brasilian etuna oli sen suuri laivasto ja tykist\xc3\xb6. Kaikki osapuolet olivat melko huonosti valmistautuneita sotaan; joukkojen aseistus oli puutteellista ja koulutus usein huonoa. Aluksi Paraguay onnistui valtaamaan alueita ja kaupunkeja my\xc3\xb6s Argentiinalta.\n_START_SECTION_\nKolmoisliitto saa yliotteen\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1865 kes\xc3\xa4kuussa Brasilia sai tuhottua Paraguayn laivaston ja torjui Paraguayn invaasion Argentiinassa. Koska joen hallinta oli teiden puutteessa t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4, t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tappio oli Paraguayn h\xc3\xa4vi\xc3\xb6n alkua. Vuoden lopussa L\xc3\xb3pezin armeija oli ajettu pakosalle Argentiinasta, ja sotatapahtumat olivat siirtym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Paraguayn rajojen sis\xc3\xa4puolelle. Vuoden 1866 syyskuussa L\xc3\xb3pez oli valmis allekirjoittamaan rauhansopimuksen, mutta Kolmoisliiton asettamat rauhanehdot olivat h\xc3\xa4nelle liian kovat, sill\xc3\xa4 ne edellyttiv\xc3\xa4t L\xc3\xb3pezin hallinnon t\xc3\xa4ydellist\xc3\xa4 lakkauttamista._NEWLINE_Vuosien 1866 ja 1867 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 sota laantui kun osapuolet huolsivat joukkojaan linjojen takana. Kolmoisliitto eteni kuitenkin vaihe vaiheelta komentajansa Caxiasin herttuan johdolla ja l\xc3\xa4hestyi p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki Asunci\xc3\xb3nia. Vuonna 1868 Caxias saavutti useita voittoja ja Kolmoisliitto vaati taas L\xc3\xb3pezin antautumista. Sit\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ei tehnyt vaan pakeni p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungista Cerro Leoniin. Asunci\xc3\xb3n miehitettiin vuoden 1869 ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSodan loppu ja seuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nBrasilia asetti Asunci\xc3\xb3niin uuden hallituksen. L\xc3\xb3pezin joukot jatkoivat viel\xc3\xa4 vuoden ajan sissisotaa koillisen vuoristoseudulta k\xc3\xa4sin, mutta 1. maaliskuuta 1870 h\xc3\xa4nen leiriins\xc3\xa4 hy\xc3\xb6k\xc3\xa4ttiin Cerro Cor\xc3\xa1ssa ja L\xc3\xb3pez sai surmansa yritetty\xc3\xa4\xc3\xa4n taistella haavoittuneena viimeiseen asti._NEWLINE_Sodan loppuvuodet verottivat Paraguayn v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 ja taloutta ankarasti: paraguaylaisia arvioidaan kuolleen eri arvioissa 300 000  tai jopa yli miljoona henke\xc3\xa4, ja 90% maan miespuolisesta v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 menehtyi. L\xc3\xb3pez ei s\xc3\xa4\xc3\xa4linyt omia joukkojaan, vaan pakotti heid\xc3\xa4t taistelemaan kuolemaan asti. Niin sotilaita kuin siviiliv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4kin menehtyi suurin joukoin sodan aiheuttamissa koleraepidemioissa. Brasilialaisia sotilaita ja siviilej\xc3\xa4 kuoli yhteens\xc3\xa4 noin 50\xc2\xa0000, ja argentiinalaisia ja uruguaylaisia yhteens\xc3\xa4 kolmisenkymment\xc3\xa4 tuhatta._NEWLINE_Paraguay m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin rauhansopimuksessa yksin syylliseksi sotaan, ja se joutui maksamaan suuret sotakorvaukset, mitk\xc3\xa4 sy\xc3\xb6ksiv\xc3\xa4t maan suuriin velkoihin. Paraguay menetti rauhanehdoissa 140\xc2\xa0000 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 alueistaan Brasilialle ja Argentiinalle. Maan irtain omaisuuskin oli sodassa ry\xc3\xb6stetty ja myyty pois. Paraguayn maaseutu tyhjeni kun v\xc3\xa4ki muutti tuhotuista kylist\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin. Maan teollisuus taantui, talous oli raunioina ja maa joutui ottamaan ulkomaista lainaa. _NEWLINE_My\xc3\xb6s Brasilia ja Argentiina joutuivat sodan seurauksena suuriin velkoihin, mik\xc3\xa4 aiheutti Brasiliassa talouskriisin. Sota vahvisti Brasilian armeijan asemaa maassa ja v\xc3\xa4hensi orjuutta. Brasilia miehitti Paraguayta viel\xc3\xa4 kuuden vuoden ajan ja joutui sin\xc3\xa4 aikana torjumaan Argentiinan aluevaatimukset Chacon alueesta._NEWLINE_Kaikki alueen maat, my\xc3\xb6s Paraguay, saivat rauhansopimuksessa oikeuden k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Paraguay- ja Parana-jokia._NEWLINE_Sodan syist\xc3\xa4 on yh\xc3\xa4 erilaisia k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4. Solana L\xc3\xb3pezin aggressiivista politiikkaa pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n sodan t\xc3\xa4rkeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 syyn\xc3\xa4, mutta my\xc3\xb6s Ison-Britannian taloudellisia intressej\xc3\xa4 on esitetty yhdeksi sodan syntyyn vaikuttaneeksi tekij\xc3\xa4ksi etenkin Paraguayssa. Aikoinaan Britannia oli kuitenkin sotaa vastaan, vaikka maan pankit hy\xc3\xb6tyiv\xc3\xa4tkin sodan j\xc3\xa4lkeen lainoittaessaan sodan osapuolia.'