b'\n_START_ARTICLE_\nPyjamantaskupuhe\n_START_PARAGRAPH_\nPyjamantaskupuheen nimell\xc3\xa4 tunnetaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Urho Kekkosen 23. tammikuuta 1952 Maakansa-lehdess\xc3\xa4 julkaisema ulkopoliittinen kannanotto, jossa ehdotettiin pohjoismaista puolueettomuusliittoa solmittavaksi Suomen ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4lille solmitun YYA-sopimuksen jatkoksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ehdotus sai aikaan Suomessa hallituskriisin, sill\xc3\xa4 sosialidemokraatit n\xc3\xa4rk\xc3\xa4styiv\xc3\xa4t siit\xc3\xa4, ettei Kekkonen ollut etuk\xc3\xa4teen informoinut heit\xc3\xa4 riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti artikkelin sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6st\xc3\xa4. Pyjamantaskupuheen nimi tuli siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Kekkosen oli alun perin tarkoitus pit\xc3\xa4\xc3\xa4 aiheesta puhe Myn\xc3\xa4m\xc3\xa4ell\xc3\xa4, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 puhetilaisuus peruttiin Kekkosen jouduttua yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en sappikivileikkaukseen (toisten l\xc3\xa4hteiden mukaan kysess\xc3\xa4 oli suolisolmutapaus). Kekkonen viimeisteli kuitenkin puheen tekstin sairaalassa ollessaan, ja se julkaistiin Maakansassa haastattelun muodossa. Kekkosen pyjamantaskupuhe oli yksi merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 Suomen turvallisuuspolitiikan kannanottoja 1950-luvulla. _NEWLINE_Kekkonen ehdotti puheessaan, ett\xc3\xa4 pohjoismaat Ruotsi, Norja, Tanska ja Suomi muodostaisivat yhteisen puolueettomuusliiton. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 liitto olisi poistanut YYA-sopimuksessa mainitun Neuvostoliittoa kohtaan Skandinaviasta suuntautuvan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen uhan ja liitto olisi n\xc3\xa4in ollut jatke YYA-sopimukselle. Liitto olisi edellytt\xc3\xa4nyt Tanskan ja Norjan eroamista Pohjois-Atlantin puolustusliitosta NATO:sta._NEWLINE_Kekkonen valmisteli puhetta jo tammikuun alussa 1952 ja h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetti siit\xc3\xa4 luonnoksen presidentti Paasikiven n\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Paasikivi hyv\xc3\xa4ksyikin puheen tekstin pienten korjausten j\xc3\xa4lkeen ja piti puheen p\xc3\xa4\xc3\xa4sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Kekkonen sairastui yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en ollessaan Tampereella 13. tammikuuta. H\xc3\xa4net tuotiin seuraavan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iltana junalla Helsinkiin, ja h\xc3\xa4n joutui v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti Mehil\xc3\xa4isen sairaalaan leikattavaksi. Kekkonen jatkoi puheen tekstin valmistelua sairaalassa ollessaan, ja puhe julkaistiin sitten 23. tammikuuta Maakansa-lehdess\xc3\xa4. Kekkonen pyrki puheellaan my\xc3\xb6s lievitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kire\xc3\xa4n kansainv\xc3\xa4lisen tilanteen Suomessa synnytt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 pelkoja ja toisaalta rauhanasiaa korostamalla h\xc3\xa4n pyrki siirt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n huomiota pois sis\xc3\xa4politiikan ongelmista kuten kohonneista elintarvikkeiden hinnoista. _NEWLINE_Sosialidemokraatit n\xc3\xa4rk\xc3\xa4styiv\xc3\xa4t siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 heille ei ollut riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti tiedotettu puheen sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6st\xc3\xa4 etuk\xc3\xa4teen. Kekkonen oli n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt teksti\xc3\xa4 puoluesihteeri V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Leskiselle, mutta esimerkiksi ministeri Penna Tervo ei ollut sit\xc3\xa4 n\xc3\xa4hnyt. Osa sosialidemokraateista piti puhetta my\xc3\xb6s liikaa Neuvostoliittoa my\xc3\xb6t\xc3\xa4ilev\xc3\xa4n\xc3\xa4, ja he pelk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t sen l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 aiheuttamia reaktioita. Kekkonen loukkaantui sosialidemokraattien arvostelusta ja ilmoitti olevansa valmis eroamaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin paikalta. Kekkonen piti edelleen kiinni puheen sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja kertoi j\xc3\xa4tt\xc3\xa4neens\xc3\xa4 hallituksen ulkoasiainvaliokunnan asiasta sivuun silt\xc3\xa4 varalta, ett\xc3\xa4 puhe saisi ulkomailla negatiivisen vastaanoton. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in se olisi voitu selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin yksityiseksi kannanotoksi. _NEWLINE_Vuoden 1952 valtiop\xc3\xa4ivien avajaisissa 2. helmikuuta eduskunnan puhemies sosialidemokraattien K. A. Fagerholm arvosteli puhessaan Kekkosen ehdotusta samalla, kun h\xc3\xa4n tuki Paasikiven varovaista ulkopolitiikkaa. Fagerholmin puhe kiristi tunnelmia hallituksen sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja Kekkonen harkitsi jo vakavasti eroamista p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4. Tilanne saatiin kuitenkin ratkaistua Forssassa 6. helmikuuta pidetyss\xc3\xa4 sovintokokouksessa Kekkosen ja sosialidemokraatteja edustaneiden puolustusministeri Emil Skogin, V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Leskisen ja ulkoministeri Sakari Tuomiojan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Sosialidemokraatit tarjoutuivat antamaan julkilausuman, jossa h\xc3\xa4n ilmaisisivat tukensa hallituksen ulkopolitiikalle. T\xc3\xa4llainen julkilausuma julkaistiinkin lopulta toukokuussa 1952._NEWLINE_Kekkosen puheen varsinainen sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6 j\xc3\xa4i lopulta asiasta syntyneen poliittisen kiistelyn jalkoihin. Neuvostoliitossa puheeseen suhtauduttiin my\xc3\xb6nteisesti, mutta Tanskassa ja Norjassa vastaanotto oli kielteinen. Ruotsalaisten kannanotot olivat valtaosin my\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4, mutta puolueettomuusliiton toteutumiseen l\xc3\xa4hitulevaisuudessa ei kuitenkaan uskottu. Kotimaassa puhe sai my\xc3\xb6nteisen vastaanoton SKDL:n ja Maalaisliiton lehdiss\xc3\xa4. Kekkosen ehdotus sai kritiikki\xc3\xa4 Helsingin Sanomien ja Suomen Sosialidemokraatin kommenteissa, kun taas Hufvudstadsbladet ja Uusi Suomi omaksuivat siihen maltillisemman kannan.'