b"\n_START_ARTICLE_\nJohannes Messenius\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Messenius oli ruotsalainen kirjailija, dramaatikko ja historioitsija. H\xc3\xa4n syntyi myll\xc3\xa4rin poikana (nimell\xc3\xa4 Johannes J\xc3\xb6nsson) Ruotsin S\xc3\xb6dra Frebergassa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Vadstenaa hein\xc3\xa4kuussa 1579 (tai 1580). Messenius kuoli 8. marraskuuta 1636 Oulussa. H\xc3\xa4nen puolisonsa oli Lucia Grothusen (1607).\n_START_SECTION_\nUra\n_START_PARAGRAPH_\nMessenius oli oppilaana Braunsbergin jesuiittaseminaarissa Puolassa. Palattuaan Ruotsiin h\xc3\xa4n k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi luterilaiseksi. H\xc3\xa4n loi uraa juridiikan ja politiikan professorina Uppsalassa vuosina 1609\xe2\x80\x931613. Messenius oli suosittu opettaja, mutta riitautui vaikutusvaltaisen professorin Johannes Rudbeckiuksen kanssa ja joutui ep\xc3\xa4suosioon._NEWLINE_Vuonna 1616 Messeniusta ep\xc3\xa4iltiin salaisesta jesuiittaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n j\xc3\xa4senyydest\xc3\xa4 ja yhteyksist\xc3\xa4 katoliseen Puolaan. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 syytettiin maanpetturuudesta ja tuomittiin 20 vuoden vankeuteen Kajaanin linnaan._NEWLINE_Vankeusaikanaan Messenius kirjoitti p\xc3\xa4\xc3\xa4teoksensa Scondia illustrata, joka julkaistiin vasta vuosikymmeni\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin, vuonna 1700. Teos oli ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 yrityksi\xc3\xa4 tutkia vanhoja taruja ja asiakirjoja kriittisesti ja saada n\xc3\xa4in esiin oikea kuva historiasta. Messenius kaavaili teoksen laajenevan kaikkiaan 20-osaiseksi, mik\xc3\xa4 j\xc3\xa4i kuitenkin pelk\xc3\xa4ksi aikomukseksi. Messeniuksen historioitsijantaitoja on paitsi ylistetty, my\xc3\xb6s kritisoitu._NEWLINE_Vankeusaikana, 1616\xe2\x80\x931635, Messenius kirjoitti my\xc3\xb6s teoksen nimelt\xc3\xa4 Rimkr\xc3\xb6nika om Finland och dess inbyggare, joka julkaistiin vasta vuonna 1774. Se lienee vanhin kokonaisuudessaan nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n asti s\xc3\xa4ilynyt laaja Suomen historian kuvaus.  _NEWLINE_Noin vuonna 1560 Helsingiss\xc3\xa4 syntynyt Sigfrid Aronus Forsius oli jo vuosien 1611 ja 1616 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana julkaissut niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen historiaa k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4n teoksen, nimelt\xc3\xa4 'Suomen kronikka', mutta vain katkelmia siit\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tuntemattoman kirjoittajan Suomen kronikka -niminen teos (lat. Chronicon Finlandiae) syntyi my\xc3\xb6s 1670-luvulla. Kirjoittajan oletetaan olleen Elias Brenner. _NEWLINE_Messenius kirjoitti riimikronikat my\xc3\xb6s Tukholman ja Taalainmaan historioista, perinteisi\xc3\xa4 keskiaikaisia ruotsalaisia riimikronikoita j\xc3\xa4ljitellen. Rimkr\xc3\xb6nikan ensimm\xc3\xa4inen osittainen suomennos ilmestyi vasta 1932 O. V. Itkosen k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4n\xc3\xa4.  Toisen kerran se k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettiin 1997 runomuotoisena. Sittemmin riimikronikka on julkaistu kokonaisuudessaan suomeksi vuonna 2004._NEWLINE_Messenius vapautettiin vankeudesta v\xc3\xa4h\xc3\xa4n ennen kuolemaansa vuonna 1636.\n_START_SECTION_\nMessenius Suomi-kuvan rakentajana\n_START_PARAGRAPH_\nMessenius oli ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 historioitsijoita, joka k\xc3\xa4sitteli Suomea laajemmin julkisuudessa. Suomi oli aiheena h\xc3\xa4nen p\xc3\xa4\xc3\xa4teoksensa, Scondia illustratan, 10. osassa, jonka nimi on \xe2\x80\x9dSuomen, Liivinmaan ja Kuurinmaan vaiheet\xe2\x80\x9d. Messeniuksen ruotsinkielinen riimikronikka on t\xc3\xa4m\xc3\xa4n rinnakkaisteos ja sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n pitk\xc3\xa4lti yhtenev\xc3\xa4inen._NEWLINE_Ajan historiankirjoituksen tarkoituksena oli korostaa oman valtakunnan arvoa tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sen eri osia, luonnonvaroja, rikkauksia, v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 ja historiaa tunnetuksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli Messeniuksenkin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana. H\xc3\xa4n kertoi palauttavansa mieleen kansojen vaellukset ja vaiheet vuodesta 156 j\xc3\xa4lkeen vedenpaisumuksen. Kronikka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy vuoteen 1628. Etenkin esihistoriallista aikaa koskeva jakso etenee ajallisesti suurin hypp\xc3\xa4yksin ja s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliset, jokavuotiset merkinn\xc3\xa4t alkavat vasta vuodesta 1549._NEWLINE_Messenius noudatti niin kutsutun g\xc3\xb6\xc3\xb6ttil\xc3\xa4isen historiankirjoituksen perinnett\xc3\xa4. Sen avulla kansan voitiin osoittaa polveutuvan Raamatun tunnetuista suvuista, mit\xc3\xa4 pidettiin korkeimpana mahdollisena mainesanana. Messeniuksen mukaan suomalaiset periytyiv\xc3\xa4t Nooan pojasta Thuiskonista, joka sai vedenpaisumuksen j\xc3\xa4lkeen vallan k\xc3\xa4siins\xc3\xa4. Thuiskon perusti laajan valtakunnan, jonka it\xc3\xa4iset osat ulottuivat Saksista aina Tornioon saakka._NEWLINE_K\xc3\xa4sityst\xc3\xa4 suomalaisista yhten\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kansana ei ollut. Messenius puhui Suomen alueella asuneista eri heimoista, kuten vandaaleista, amatsoneista, venedeist\xc3\xa4, venneist\xc3\xa4, skridefinneist\xc3\xa4, finneist\xc3\xa4, suomalaisista ja karjalaisista. My\xc3\xb6s k\xc3\xa4sitys Suomen alueesta oli h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4. 1400\xe2\x80\x931600-lukujen kartoissa Suomi esitettiin milloin kapeaksi kannakseksi tai suipoksi niemeksi, milloin saareksi._NEWLINE_Suomen historiallisia tapahtumia Messenius kuvaa niukasti verrattuna naapureihin Liivinmaahan ja Kuurinmaahan. Ongelmana oli l\xc3\xa4hteiden v\xc3\xa4hyys. Suomen historian t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4 olivat kirkolliset kronikat, kuten Palmski\xc3\xb6ldin katkelma ja Juustenin piispainkronikka. Messeniuksen merkinn\xc3\xa4t kertovat n\xc3\xa4iden l\xc3\xa4hteiden pohjalta etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 uusien piispain virkaanastujaisista. Messenius kuvaa Suomeen houkutellun ruotsalaisia virkamiehi\xc3\xa4, mutta monet n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t. Maa oli Ruotsille l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 veronkantoalue, hiippakunta ja toisinaan my\xc3\xb6s sotaisa taistelukentt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNykyk\xc3\xa4sitys Messeniuksen tutkimuksista\n_START_PARAGRAPH_\nHistoriankirjoituksen historiassa Messeniuksen arvioidaan olleen aikalaisiaan kriittisempi historioitsija, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n suhtautui ep\xc3\xa4illen esimerkiksi Johannes Magnuksen antamiin tietoihin. Toisaalta h\xc3\xa4n otti suomalaistenkin alkuvaiheita esitelless\xc3\xa4\xc3\xa4n tapahtumahistoriallisia tietoja esimerkiksi muinaisskandinaavisista saagoista. Kriittisen tutkimuksen 1700-luvun lopulla aloittaneen Henrik Gabriel Porthanin ajoista alkaen on my\xc3\xb6s huomautettu, ett\xc3\xa4 Messenius ei k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt teksteiss\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hdeviittauksia.\n_START_SECTION_\nMessenius nykyaikana\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin Taka-T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on katu, joka on nimetty Johannes Messeniuksen mukaan Messeniuksenkaduksi. Kadun varrella on my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen mukaansa nimetty ravintola Messenius. My\xc3\xb6s Kajaanissa on Messeniuksen mukaan nimetty katu. Oulun kaupunginteatterissa 17. syyskuuta 2005 kantaesitetty Olli Kortekankaan ooppera Messenius ja Lucia perustuu l\xc3\xb6yh\xc3\xa4sti Messeniuksen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n."