b'\n_START_ARTICLE_\nOpetuksen eheytt\xc3\xa4minen\n_START_PARAGRAPH_\nOpetuksen eheytt\xc3\xa4minen tarkoittaa oppilaan persoonan, opetuksen ja koulup\xc3\xa4iv\xc3\xa4n eheytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Useimmiten tarkoitetaan nimenomaan oppiaineksen ja opetustilanteiden j\xc3\xa4sent\xc3\xa4mist\xc3\xa4 mielekk\xc3\xa4iksi kokonaisuuksiksi._NEWLINE_Eheytt\xc3\xa4misell\xc3\xa4 on kolme syyt\xc3\xa4: opetussuunnitelman p\xc3\xa4\xc3\xa4tavoite eli oppilaiden harmoninen kokonaiskehitys, loogisen oppiainejaon huono vastaavuus luonnollisten kokonaisuuksien kanssa sek\xc3\xa4 opetusopillinen n\xc3\xa4kemys._NEWLINE_Eheytt\xc3\xa4minen voi olla horisontaalista tai vertikaalista. Horisontaalisella eheytt\xc3\xa4misell\xc3\xa4 tarkoitetaan oppiaineiden v\xc3\xa4list\xc3\xa4 eheytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Esimerkkej\xc3\xa4 t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ovat kokonaisopetus, jossa oppiaineiden rajat h\xc3\xa4m\xc3\xa4rtyv\xc3\xa4t tai katoavat kokonaan; rinnastaminen, jossa aihetta k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4\xc3\xa4n eri oppiaineissa samaan aikaan sek\xc3\xa4 projekti- ja teematy\xc3\xb6skentely._NEWLINE_Vertikaalinen eheytt\xc3\xa4minen on oppiaineen sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4 integraatiota, esim. edet\xc3\xa4\xc3\xa4n tutusta tuntemattomaan ja konkreettisesta abstraktiin. Onnistunut horisontaalinen eheytt\xc3\xa4minen edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 vertikaalista eheytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4. On tunnettava osat, jotka aikoo yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nEheytt\xc3\xa4minen voi olla vapaata tai sidottua. Eurooppalaisen kokonaisopetuksen luojana pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n saksalaista Berthold Ottoa (1859 - 1933). Otton opetuksessa otettiin huomioon lapsen luontainen kiinnostus ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 kohtaan. Opetus edusti vapaata kokonaisopetusta, jossa l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana olivat oppilaiden omat el\xc3\xa4mykset ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntilanteet.. Eheytt\xc3\xa4misen juuret ovat jo Herbartin (1776-1841) luomassa ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 pedagogisessa kokonaisteoriassa. Herbart pyrki kasvattamaan hyvi\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen n\xc3\xa4kemyksess\xc3\xa4\xc3\xa4n eettisell\xc3\xa4 ja moraalisella kasvatuksella oli keskeinen asema. Herbart jakoi tiedon alueen kahteen ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4nen mukaansa oli olemassa tieto, joka sis\xc3\xa4lsi kokemusper\xc3\xa4isen ja tosiasiallisen tiedon sek\xc3\xa4 teoreettiset ideat, ja toisaalta oli olemassa eettisi\xc3\xa4 intressej\xc3\xa4, jotka k\xc3\xa4sittiv\xc3\xa4t henkil\xc3\xb6kohtaisen vakaumuksen, toisista v\xc3\xa4litt\xc3\xa4misen sek\xc3\xa4 pyrkimykset hyv\xc3\xa4ntekev\xc3\xa4isyyteen, oikeudenmukaisuuteen ja tasa-arvoon. Herbart halusi lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden kahden ryhm\xc3\xa4n integrointia koulussa_NEWLINE_Varsinaisena eheytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n opetuksen uranuurtajana voi kuitenkin pit\xc3\xa4\xc3\xa4 John Deweyt\xc3\xa4, joka n\xc3\xa4ki koulun pienoisyhteiskuntana, jossa opittiin mielekk\xc3\xa4\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skentelyn kautta. N\xc3\xa4in koulusta tuli paikka, jossa opittiin el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 varten. Opetuksen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana olivat lapsen nelj\xc3\xa4 perusviettymyst\xc3\xa4, jotka ovat sosiaalinen viettymys, joka ilmenee keskustelussa ja viestin\xc3\xa4ss\xc3\xa4, viettymys tutkimiseen ja keksimiseen, viettymys tekemiseen ja rakentamiseen sek\xc3\xa4 viettymys taiteelliseen ilmaisuun. Opetuksen eheytt\xc3\xa4miseen Deweyll\xc3\xa4 oli selke\xc3\xa4 ohje: \xe2\x80\x9dAsettakaa koulu yhteyteen el\xc3\xa4m\xc3\xa4n kanssa, niin kaikki oppiaineet joutuvat pakostakin vuorovaikutukseen kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Suomessa opetuksen merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4ksi eheytt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi nousi Aukusti Salo, joka oli saanut vaikutteita sek\xc3\xa4 saksalaisesta pedagogiikasta ett\xc3\xa4 Deweyn ajattelusta. Salon kokonaisopetus oli sidottua ja korosti ennakkosuunnittelua. Opetettavaa asiaa k\xc3\xa4siteltiin samanaikaisesti eri oppiaineissa niin, ett\xc3\xa4 oppiaineiden rajat heikkeniv\xc3\xa4t tai katosivat. Vuorovaikutuksen eli korrelaation periaatteen mukaisesti jokainen oppiaines liitettiin edellisen jatkoksi. (Salo 1946.) L\xc3\xa4p\xc3\xa4isev\xc3\xa4ksi eheytt\xc3\xa4misperiaatteeksi Salo valitsi kotiseudun el\xc3\xa4m\xc3\xa4npiirit (Kauranne 1994, 164).\n_START_SECTION_\nTutkimusten valossa\n_START_PARAGRAPH_\nOpetuksen eheytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 on tutkittu melko v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, mutta tutkimustulokset kannustavat eheytt\xc3\xa4miseen. Esimerkiksi Kaisu Kyr\xc3\xb6l\xc3\xa4inen (1994) tutki eheytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 opetusta suhteessa alkuopetuksen sosiaalis-emotionaalisiin tavoitteisiin. Eheytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n opetuksen didaktinen kokeilu toteutettiin Turun normaalikoulussa luokilla 1-2 opetusharjoittelun yhteydess\xc3\xa4. Tutkimuksentulosten perusteella voidaan olettaa, ett\xc3\xa4 eheytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 opetus vaikuttaa positiivisesti oppilaan sosiaaliseen asemaan ja taitoihin sek\xc3\xa4 v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 kouluahdistuneisuutta. Eheytetyn opetuksen ryhm\xc3\xa4n oppilaat asennoituivat kouluun selke\xc3\xa4sti my\xc3\xb6nteisemmin kuin ainejakoista opetusta saaneet oppilaat. My\xc3\xb6s koeryhm\xc3\xa4n oppilaiden min\xc3\xa4kuva oli positiivisempi. Luetun ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4minen, ongelmaratkaisutaito ja k\xc3\xa4sitteiden hallinta olivat koeryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vertailuryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 parempia._NEWLINE_Heidi Karvinen (2003) k\xc3\xa4sitteli v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjassaan kuvataidetta osana eheytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 peruskoulun alaluokilla. Tutkimus pyrki selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, millainen ilmi\xc3\xb6 eheytt\xc3\xa4minen on. Karvisen mukaan k\xc3\xa4site aihekokonaisuus on yhteydess\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4\xc3\xa4n kategoriaan: tilaan, resursseihin, aiheen k\xc3\xa4sittelytapaan, laajuuteen ja kestoon, opetusj\xc3\xa4rjestelyihin, ty\xc3\xb6skentelymuotoon ja ilmapiiriin._NEWLINE_Reetta Niemen (2009) v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirja k\xc3\xa4sittelee ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6l\xc3\xa4ht\xc3\xb6ist\xc3\xa4 terveyskasvatuspedagogiikan kehitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tutkiva opettaja kuvailee, kuinka h\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 opettajana, ja sit\xc3\xa4 kautta my\xc3\xb6s toimintatutkimuksensa, perustuvat horisontaaliseen eheytt\xc3\xa4miseen, jossa terveystiedon sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6j\xc3\xa4 opiskellaan oppiainerajoja ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla. Niemi korostaa opetuksen suunnittelun merkityst\xc3\xa4. H\xc3\xa4n pyrkii siihen, ett\xc3\xa4 kaikki opetuskokonaisuudet tukevat aihekokonaisuuksien teemoja. Luokassa toteutetaan yksi projekti kerrallaan ja opiskelussa korostuu toiminnallisuus. Oppilaat osallistuvat toiminnan suunnitteluun, tavoitteiden laatimiseen ja arviointiin. My\xc3\xb6s vanhemmat saavat etuk\xc3\xa4teen tietoa lukuvuoden opetuskokonaisuuksista ja ovat olleet aktiivisesti mukana niiden toteuttamisessakin.\n_START_SECTION_\nEheytt\xc3\xa4minen opetussuunnitelmassa\n_START_PARAGRAPH_\nPeruskoulun opetussuunnitelma (1970) korosti holistista opetussuunnitelmaideaa sek\xc3\xa4 eettisten ja sosiaalisten tavoitteiden merkityst\xc3\xa4 kaikissa oppiaineissa ns. l\xc3\xa4p\xc3\xa4isevin\xc3\xa4 tavoitteina. POPS 1:n-komitean mukaan j\xc3\xa4sentynyt tietovarasto on helpompi omaksua, kun hahmotetaan ensin laaja kokonaisuus, jota sitten eritell\xc3\xa4\xc3\xa4n pienempiin osa-alueisiin, kuin jos yritett\xc3\xa4isiin my\xc3\xb6hemmin liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 eri osa-alueita kokonaisuuksiksi. Eheytt\xc3\xa4mispyrkimykset t\xc3\xa4ht\xc3\xa4siv\xc3\xa4t suoraan opetussuunnitelman p\xc3\xa4\xc3\xa4tavoitteeseen, joka oli oppilaan harmonisen kokonaiskehityksen edist\xc3\xa4minen. Tavoitteet koskivat useita oppiaineita ja tarkoituksena oli laajempien kokonaisuuksien muodostaminen ajattelun avulla eik\xc3\xa4 vain ulkoa muistamalla. Opitut asiat oli tarkoitus ottaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n erilaisissa el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntilanteissa ja ongelmanratkaisutilanteissa. POPS 1 korosti sek\xc3\xa4 horisontaalista ett\xc3\xa4 vertikaalista integraatiota. Komitea piti v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 mahdollisimman pian p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4isiin integroituihin laajempiin oppikokonaisuuksiin ja siten my\xc3\xb6s nykyist\xc3\xa4 harvempiin oppiaineisiin. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 pyrkimykset eheytt\xc3\xa4\xc3\xa4 opetusta j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t kuitenkin keskener\xc3\xa4isiksi. (Rinne 1984, 264-269.)_NEWLINE_Opetussuunnitelman (2004) aihekokonaisuudet sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kansalaiskasvatuksen aineksia ja heijastelevat ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4n maailman ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4. Aihekokonaisuudet tarjoavat kouluille mahdollisuuden eheytt\xc3\xa4\xc3\xa4 opetusta. (Halinen 2004, 11.) Aihekokonaisuuksia ovat ihmisen\xc3\xa4 kasvaminen; kulttuuri-identiteetti ja kansainv\xc3\xa4lisyyskasvatus; viestint\xc3\xa4 ja mediataito, osallistuva kansalaisuus ja yritt\xc3\xa4jyys; vastuu ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4, hyvinvoinnista ja kest\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 tulevaisuudesta; turvallisuus ja liikenne sek\xc3\xa4 ihminen ja teknologia.(POP 2004.)'