b'\n_START_ARTICLE_\nSuvereniteetti\n_START_PARAGRAPH_\nSuvereniteetti tarkoittaa t\xc3\xa4ydellisen, ehdottoman ja riippumattoman vallan omaamista jollain maantieteellisell\xc3\xa4 alueella. Suvereeni on toisin sanoen taho: joko konkreettinen (kuten \xe2\x80\x9dkeisari\xe2\x80\x9d) tai abstrakti, (kuten \xe2\x80\x9dvaltio\xe2\x80\x9d), jolla on ehdoton valta p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 alueen laista ja hallinnosta. Ulkoinen suvereniteetti tarkoittaa valtion riippumattomuutta toisista valtioista ja sis\xc3\xa4inen suvereniteetti oikeutta k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 omaa valtiovaltaa omalla alueellaan. Etymologisesti sana juontaa juurensa latinankielen sanasta \xe2\x80\x9dsuper\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Kansainv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 oikeudessa on olemassa kaksi suvereniteetin k\xc3\xa4sitett\xc3\xa4: todelliseen valtaan viittaava de facto -suvereniteetti ja de jure -suvereniteetti, mik\xc3\xa4 viittaa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vallan oikeutukseen. Suvereniteetti de jure on jotain, mink\xc3\xa4 valtio voi my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 toiselle tunnustamalla sen itsen\xc3\xa4isyyden mutta yht\xc3\xa4 hyvin kiist\xc3\xa4\xc3\xa4 sen. Suvereniteetti t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 merkityksess\xc3\xa4 on vain symbolista. De facto kytkeytyy oleellisesti v\xc3\xa4kivallan monopoliasemaan, sek\xc3\xa4 sotilaalliseen ett\xc3\xa4 taloudelliseen valtaan. Valtiollinen suvereniteetti on de jure kansainv\xc3\xa4lisen oikeuden n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta suhteellista, sill\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 rajoittavat kaikkia valtioita sitovat yleiset kansainv\xc3\xa4lisen oikeuden normit sek\xc3\xa4 valtion k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 sopimuksenteko-oikeus. De facto -suvereniteetti ei kuitenkaan voi olla suhteellista, vaan suvereniteetin voi de facto kyseenalaistaa vain toinen sen sijalle asettuva suvereeni valta. Esimerkiksi kansainyhteis\xc3\xb6 voi toimia t\xc3\xa4llaisena yksitt\xc3\xa4isten valtioiden yl\xc3\xa4puolelle asettuvana tahona.\n_START_SECTION_\nSuvereniteetti antiikin aikana\n_START_PARAGRAPH_\nRoomalainen Domitius Ulpianus totesi, ett\xc3\xa4 laki ei koske keisaria, koska keisarin sana on laki.\n_START_SECTION_\nSuvereniteetti keskiajalla\n_START_PARAGRAPH_\nKeskiajalla suvereniteetti koski aatelia ja kuninkaallisia, joiden oikeudet oli m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty de jure. Noin vuosina 1380\xe2\x80\x931400 julkaisu naisten suvereniteetista oli osoitettu Geoffrey Chaucerin keskienglantilaisessa kokoelmassa Canterburyn tarinoita, erityisesti The Wife of Bath\xe2\x80\x99s Tale. My\xc3\xb6hemmin englantilaisen artturilaisessa romaanissa The Wedding of Sir Gawain and Dame Ragnell (noin 1450), k\xc3\xa4ytettiin paljon samoja elementtej\xc3\xa4 kuin Wife of Bath Talessa, muutokset on osoitettu kuningas Arthurin ja Py\xc3\xb6re\xc3\xa4n p\xc3\xb6yd\xc3\xa4n ritarien oikeudelle.\n_START_SECTION_\nValtion suvereniteetti\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4sitett\xc3\xa4 itsem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4misoikeus k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kansallisessa oikeudessa ja oikeustieteess\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n valtion korkeimman toimielimen vallank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. Kun valtiossa toimivalta on vain yhdell\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6ll\xc3\xa4, puhutaan suvereenista, kun taas demokraattisessa valtiossa on kyseess\xc3\xa4 itsem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4misoikeus. Valtion suvereniteetti luo perustan sille, ett\xc3\xa4 kansansuvereenisuus toteutuu valtion puitteissa._NEWLINE_Valtiosuvereniteetti on kansainv\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 oikeudesta valtios\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6oikeuteen omaksuttu k\xc3\xa4site, jolla tarkoitetaan valtion itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ja tasa-arvoista asemaa suhteessa muihin valtioihin. _NEWLINE_Valtion suvereniteetti on yleistetty yksil\xc3\xb6n itsem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4misoikeudesta.'