b'\n_START_ARTICLE_\nValtio-oppi (Snellman)\n_START_PARAGRAPH_\nValtio-oppi (L\xc3\xa4ran om staten) on suomalaisen Johan Vilhelm Snellmanin yhteiskuntafilosofinen p\xc3\xa4\xc3\xa4teos, joka julkaistiin alkuaan ruotsinkielisen\xc3\xa4 vuonna 1842. Teoksessa on 448 sivua._NEWLINE_Snellman kirjoitti teoksen Tukholmassa talven 1841\xe2\x80\x931842 aikana. H\xc3\xa4n oli viett\xc3\xa4nyt vuodet 1839\xe2\x80\x931842 Ruotsissa ja Saksassa imien uusia vaikutteita ja julkaisi p\xc3\xa4\xc3\xa4teoksensa Tukholmassa hieman ennen paluutaan Suomeen. Sen pohjana toimi Snellmanin vuonna 1840 julkaisema filosofian oppikirja R\xc3\xa4ttsl\xc3\xa4ran. Kummankin teoksen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana on saksalaisen Friedrich Hegelin filosofia, mutta Valtio-opissa on n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s nuorhegelil\xc3\xa4isten esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n kritiikin vaikutus. Vaikutteita Snellman sai my\xc3\xb6s muilta filosofeilta sek\xc3\xa4 Ruotsissa k\xc3\xa4ydyst\xc3\xa4 Suomen suuriruhtinaskunnan valtiollista asemaa koskeneesta debatista._NEWLINE_Snellmanin mukaan kansakunnan t\xc3\xa4rkein yhteiskunnallinen tekij\xc3\xa4 ja selitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 on sen sivistyksen taso, ja t\xc3\xa4rkein voimanl\xc3\xa4hde sen j\xc3\xa4senten kansallistunne. Kansallishenki ohjaa yksil\xc3\xb6t toimimaan kansakunnan ja valtion hyv\xc3\xa4ksi. Snellman m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelee k\xc3\xa4sitteet seuraavasti: \xe2\x80\x9dJos kutsumme kansakuntaa tiettyn\xc3\xa4 ajankohtana luonnehtivaa tietty\xc3\xa4 tietoa ja tiettyj\xc3\xa4 tapoja kansallisuudeksi, niin is\xc3\xa4nmaallisuus on sit\xc3\xa4 tahtoa, joka antaa her\xc3\xa4tteen kansallisuuden kehitykselle ja pit\xc3\xa4\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 yll\xc3\xa4 yleisinhimillisen sivistyksen tiettyn\xc3\xa4 muotona. Kansallishengeksi kutsumme puolestaan is\xc3\xa4nmaallisuutta ja kansallisuutta yhdess\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. Kansallishengen toteuttamisen v\xc3\xa4lineit\xc3\xa4 ovat kunkin kansan oma kieli, kulttuuri ja lait. Snellmanin mukaan sek\xc3\xa4 lakien tarkoituksena ett\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6iden pyrkimyksen\xc3\xa4 on edist\xc3\xa4\xc3\xa4 siveellisyytt\xc3\xa4, jota toteuttavat kolmella eri tasolla perhe, kansalaisyhteiskunta ja valtio. H\xc3\xa4n esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 muun muassa my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 alempien kansankerrosten koulutuksella ja sivistyksell\xc3\xa4 voidaan tasoittaa markkinatalouden synnytt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 varallisuuseroja._NEWLINE_Teos on suomennettu useita kertoja. Ensimm\xc3\xa4isen suomennoksen (Valtio-oppi) teki Kaarlo Forsman vuonna 1901 Snellmanin valittujen teosten viidenteen osaan, toisen suomennoksen (Valtio-oppi) Heikki Lehmusto vuonna 1928 Snellmanin koottujen teosten toiseen osaan, kolmannen (Oppi valtiosta) Eero Ojanen vuonna 1982 Snellman: Teokset -sarjaan ja nelj\xc3\xa4nnen (Valtio-oppi) Antero Tiusanen vuonna 2005 julkaistuun uusien koottujen teosten viidenteen osaan.'