b'\n_START_ARTICLE_\nVesikeh\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVesikeh\xc3\xa4 eli hydrosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri muodostuu kaikesta planeetalta l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 vedest\xc3\xa4. N\xc3\xa4in ollen Maan hydrosf\xc3\xa4\xc3\xa4riin kuuluvat pintavedet kuten meret, j\xc3\xa4rvet ja joet, mutta my\xc3\xb6s pohjavesi, j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6t ja ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 kasvillisuuteen sitoutunut vesi. J\xc3\xa4\xc3\xa4keh\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s oma nimi kryosf\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Hydrosf\xc3\xa4\xc3\xa4riss\xc3\xa4 tapahtuu veden kiertokulkua paikasta ja olomuodosta toiseen.\n_START_SECTION_\nVesikeh\xc3\xa4n tutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nLaajasti tulkiten vesikeh\xc3\xa4\xc3\xa4n ja sen tutkimukseen voidaan sis\xc3\xa4llytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kaikki veden kiertokulkuun liittyv\xc3\xa4t ilmi\xc3\xb6t kuten sen vuorovaikutus elottoman ja elollisen luonnon kanssa sek\xc3\xa4 veden fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet. Meteorologia tutkii ilmakeh\xc3\xa4ss\xc3\xa4 olevaa vesikeh\xc3\xa4n osaa ja veden liikkeit\xc3\xa4 ilmakeh\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Fysikaalinen meritiede keskittyy meriin ja hydrologia mantereilla olevaan veteen.  _NEWLINE_Vesikeh\xc3\xa4 sijaitsee suurimmaksi osaksi kivikeh\xc3\xa4n ja ilmakeh\xc3\xa4n v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Se peitt\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 71\xc2\xa0% maapallon pinnasta. Maapallon vedest\xc3\xa4 98\xc2\xa0% on suolaista. Maan makea vesi on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa joissa, j\xc3\xa4rviss\xc3\xa4, j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6iss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 pohjaveten\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMuodostuminen\n_START_PARAGRAPH_\nEi osata t\xc3\xa4ysin varmasti sanoa, mist\xc3\xa4 Maa sai runsaan vetens\xc3\xa4. Vett\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olevan runsaasti Marsissa routana ja j\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 jonkin verran h\xc3\xb6yryn\xc3\xa4 kuumassa Venuksessakin. Planeettamme sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 suhteellisesti enemm\xc3\xa4n pintavett\xc3\xa4 kuin vastaavat kappaleet sisemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 aurinkokunnassa. Veden vapautuminen Maan sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4 esimerkiksi tulivuoritoiminnan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ei riit\xc3\xa4 selitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n sen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n melko suositun olettamuksen mukaan Maan vesi olisi per\xc3\xa4isin komeetoista ja asteroideista, joiden pommitukselle varhainen Maa altistui. On ajateltu, ett\xc3\xa4 Jupiterin painovoimah\xc3\xa4iri\xc3\xb6t ajoivat j\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kappaleita asteroidivy\xc3\xb6hykkeelt\xc3\xa4, joten ilman Jupiteria Maalla ei olisi ainakaan niin suurta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 vett\xc3\xa4 kuin nyt.'