b'\n_START_ARTICLE_\nGloster Gamecock\n_START_PARAGRAPH_\nGloster Gamecock oli Henry Follandin suunnittelema englantilainen kaksitasoinen h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lentokone.\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nHenry Folland suunnitteli Nieuport Nighthawk -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n, joka perustui hyvin pitk\xc3\xa4lle Royal Aircraft Factory S.E.5 -koneeseen ja ABC Dragonfly -moottoriin. Kuninkaalliset ilmavoimat tilasivat Nieuportilta vuonna 1917 yhteens\xc3\xa4 150 Nighthawkia, joista merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa piti rakentaa Gloucestershire Aircraft Companyss\xc3\xa4. Kolmen prototyypin lis\xc3\xa4ksi ehti valmistua 70 sarjakonetta ja 54 moottoritonta runkoa, ennen kuin ensimm\xc3\xa4inen maailmansota ehti p\xc3\xa4\xc3\xa4tty\xc3\xa4 ja tilaukset peruttiin. Vaikka Nighthawk ei p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt palvelusk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, koneita k\xc3\xa4ytettiin testikoneina vuosia.\n_START_SECTION_\nKehitys\n_START_PARAGRAPH_\nGloucestershire Aircraft Company (vuodesta 1926 Gloster Aircraft Company) palkkasi Henry Follandin aluksi konsultiksi, my\xc3\xb6hemmin p\xc3\xa4\xc3\xa4insin\xc3\xb6\xc3\xb6riksi ja suunnittelijaksi. Ensimm\xc3\xa4inen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ty\xc3\xb6 oli korvata Nighthawkin ep\xc3\xa4onnistunut ABC Dragonfly -moottori Napier Lion -moottorilla ja siivet Nieuport Goshawkin siivill\xc3\xa4. Syntyi Gloster Mars, jota kutsuttiin my\xc3\xb6s Bameliksi. Vuonna 1921 kone voitti Air Derbyn uudella Britannian enn\xc3\xa4tyksell\xc3\xa4 ja 1922 kone rikkoi voimassa olevan lentokoneiden nopeusenn\xc3\xa4tyksen mutta niin pienell\xc3\xa4 marginaalilla, ett\xc3\xa4 uutta enn\xc3\xa4tyst\xc3\xa4 ei laskettu uudeksi maailmanenn\xc3\xa4tykseksi. Bamelin menestyksen siivitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n\xc3\xa4 Gloster p\xc3\xa4\xc3\xa4tti varustaa Nighthawkin luotettavana pidetyll\xc3\xa4 Bentley BR2 -py\xc3\xb6riv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 t\xc3\xa4htimoottorilla. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 Gloster Sparrowhawkiksi nimetty\xc3\xa4 konetta myytiin vuonna 1921 kolmena versiona 50 kpl Japaniin; lis\xc3\xa4ksi toimitettiin 40 konetta osina._NEWLINE_Vuonna 1923 Gloster asensi yhteen kaksipaikkaiseen Sparrowhawkiin patentoimansa uudet siivet. Ns. High Lift Biplane -ratkaisussa (HLB) yl\xc3\xa4siipi oli paksumpi ja tuotti normaalissa lennossa tarvittavan nostovoiman. Alempi siipi oli ohuempi ja tuotti nostovoiman nousussa. Normaalissa vaakalennossa alempi siipi aiheutti mahdollisimman pienen vastuksen. Uudella siivell\xc3\xa4 varustettu koekone sai nimen Gloster Grouse ja sen pohjalta suunniteltiin yksipaikkainen Gloster Grebe -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4. 350-400 -hevosvoimaisella Armstrong-Siddeley Jaguar -moottorilla varustettuja Gloster Grebej\xc3\xa4 rakennettiin 133 kpl, joista suurin osa Kuninkaallisille Ilmavoimille._NEWLINE_Vuonna 1925 Gloster Grebeen asennettiin Bristol Jupiter -moottori. Moottori oli edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tehokkaampi, kevyempi, yksinkertaisempi ja helpompi huoltaa. Sekaannuksen v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4miseksi Greben eri versioiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 koneelle annettiin nimeksi Gamecock. Kolmen prototyypin j\xc3\xa4lkeen Kuninkaalliset Ilmavoimat tilasivat aluksi 30 ja my\xc3\xb6hemmin 60 Gamecockia. Koneiden toimitukset alkoivat huhtikuussa 1926.  Vuodesta 1928 alkaen koneita muunnettiin II-versioksi l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 siipi\xc3\xa4 muuttamalla. III-versiossa muutettiin siipien sijaintia, pidennettiin runkoa, levennettiin laskutelinett\xc3\xa4 ja korotettiin pyrst\xc3\xb6\xc3\xa4. Kaikkiaan Gamecockeja rakennettiin 98 kpl; luvussa eiv\xc3\xa4t ole mukana Suomessa rakennetut Gamecockit.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 Iso-Britanniassa\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset Gamecock I:t luovutettiin 23. ja 43. laivueille, jotka alkoivat vastaan ottaa koneita huhtikuussa 1926. Kaikkiaan kuusi laivuetta k\xc3\xa4ytti Gamecockeja. Niiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 ensilinjan h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi syyskuussa 1931, kun 23. laivue otti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Bristol Bulldogit. Gloster Gamecockin onnettomuustilasto on synkk\xc3\xa4. Yksist\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1927 tuhoutui 18 konetta\n_START_SECTION_\nEdelleenkehitys\n_START_PARAGRAPH_\nGloster kehitti Greben ja Gamecockin pohjalta Gloster Gorcock -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n, joka lensi ensilentonsa 1927. Koneessa oli moottorina 450 hv Napier Lion IV. Kaikkiaan rakennettiin kolme prototyyppi\xc3\xa4. Samana vuonna ensilentonsa tehnyt Gloster Goldfinch oli yritys luoda Kuninkaallisten Ilmavoimien Gamecockeille ja Armstrong-Whitworth Siskineille seuraaja. Goldfinch oli aluksi kuin metallirakenteinen Gamecock II. Koneeseen tehtiin kehitysty\xc3\xb6n my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kuitenkin lukuisia muutoksia. Gloster h\xc3\xa4visi kilpailun Kuninkaallisten Ilmavoimien hankinnoista Bristolin Bulldogille. Vain yksi Goldfinch-prototyyppi rakennettiin ja sekin tuhoutui laskussa lokakuussa 1929._NEWLINE_Gloster Gorcockin pohjalta rakennettiin kaksi Gloster Guan -prototyyppi\xc3\xa4 turboahdetun moottorin kokeiluja varten. Toinen prototyypeist\xc3\xa4 lensi ensilentonsa vuonna 1926, toinen seuraavana vuonna. Moottorina toisessa oli 450 hv Napier Lion IV, toisessa 525 hv Napier Lion V. Kolmatta prototyyppi\xc3\xa4 ei rakennettu valmiiksi. Koneiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 lopetettiin vuonna 1928._NEWLINE_Gloster Gambet rakennettiin Japanin laivaston ilmavoimia varten. Japanin laivaston spesifikaation mukaisella koneella oli tarkoitus korvata Sparrowhawkit sek\xc3\xa4 Mitsubishi Type 10 -koneet. Gambet lensi ensilentonsa 12.12.1927. Kone oli puurakenteinen ja muistutti suuresti Gamecockia. Siivet ja pyrst\xc3\xb6 muistuttivat kuitenkin enemm\xc3\xa4n Guanin vastaavia. Moottoriksi tuli Nakajiman lisenssill\xc3\xa4 rakentama 520 hv Bristol Jupiter VI. Prototyyppi- ja mallikoneen rakensi Gloster, Nakajima rakensi lisenssill\xc3\xa4 noin 150 kpl. Gloster Gambet oli Glosterin viimeinen puurakenteinen kone.\n_START_SECTION_\nHankinta Suomeen\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen Ilmailuvoimat olivat hankkineet yhden laivueellisen (yhteens\xc3\xa4 20 kpl) Gourdou-Leseurre GL-21 -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4koneita vuonna 1923. Tarkoitus oli rakentaa n\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi lisenssill\xc3\xa4 Siemens-Schuckert D.IV tai D.VI -koneita. Rakentaminen kaatui piirustusten puutteeseen; konetta varten oli hankittu 334 kpl Siemens-Halske Sh III -kaksoisrotaatiomoottoria. Kurt Berger alkoi syksyll\xc3\xa4 1923 suunnitella t\xc3\xa4m\xc3\xa4n moottorin varaan omaa h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4konetta. Ensimm\xc3\xa4isen prototyypin (I.V.L. C.24) ensilento ehdittiin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomenlinnan j\xc3\xa4ilt\xc3\xa4 huhtikuussa 1924 ja parannettu I.V.L. C.25 lensi ensilentonsa kes\xc3\xa4kuussa 1925; yhdenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyydest\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta koneet poikkesivat rakenteellisesti suuresti toisistaan. Lupaavan pienen h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4koneen pilasi kuitenkin t\xc3\xa4ysin ep\xc3\xa4onnistunut moottori, jota ei saatu toimimaan luotettavasti._NEWLINE_Ilmailuvoimien uudeksi standardimoottoriksi valittiin Bristol Jupiter, jonka varaan Kurt Berger suunnitteli ilman toimeksiantoa uuden h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n, jonka prototyyppi p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin tilata syyskuussa 1926. Saman vuoden marraskuussa p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin tilata valmistuvalle IVL D.26 Haukka -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lle vertailukone, joksi tilattiin Gloster Gamecock. Vertailukone saapui Suomeen maaliskuussa 1927 ja vertailu maaliskuussa ensilentonsa tehneeseen Haukka-h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n alkoi toukokuussa. Tapahtuma oli historiallinen, sill\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen ja viimeisen kerran kotimainen h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4koneen prototyyppi kilpaili tasap\xc3\xa4isesti suuren ilmailumaan standardih\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n kanssa. Kun suuria eroja koneiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ei l\xc3\xb6ytynyt, tilattiin syyskuussa 1927 kaksi parannetun Haukka II:n prototyyppi\xc3\xa4. Koska h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4koneen hankinta oli pitkittym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Gourdou-Leseurre GL-21 -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4t loppumassa, hankittiin ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan ylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4varastoista 14 kpl Martinsyde F.4 Buzzard -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 vuonna 1927._NEWLINE_Ennen kuin Haukka II:n koelennot saatiin edes p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen, hankittiin toinen Gloster Gamecock -kone ja 15 koneen valmistuslisenssi jo maaliskuun lopussa 1928. Lisenssikoneiden tilausta ei tehty ennen Haukka II -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4jien koelento-ohjelman p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymist\xc3\xa4. Vertailuraportissa Haukka II ja Gamecock todettiin nopeudeltaan tasaveroiseksi mutta Gamecock oli parempi nousemaan ja siit\xc3\xa4 oli parempi n\xc3\xa4kyvyys. Valtion lentokonetehdas sai 15 koneen tilauksen marraskuussa 1928. Suomeen toimitettu mallikone (GA-43) oli oikeastaan Gamecock III. Sarjakoneet (GA-44 - GA-58) olivat kuitenkin virallisesti pitk\xc3\xa4runkoisia Gamecock II:a, vaikka niihin oli toteutettu useita Gamecock III:n muutoksia. GA-38:ssa oli lyhyt runko._NEWLINE_Lisenssikoneiden valmistus ei sujunut ongelmitta. Piirustuksia ei oltu tarkastettu riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n hyvin, joten niist\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyi virheit\xc3\xa4 ja puutteita. Alkuper\xc3\xa4iset tuumamitoituksella varustetut piirustukset muunnettiin millimetrimitoitukselle, jolloin syntyi mittavirheit\xc3\xa4. Raaka-aineiden hankinta Iso-Britanniasta oli sek\xc3\xa4 hidasta ett\xc3\xa4 vaikeaa. Joskus k\xc3\xa4ytettiin v\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 materiaaleja, jolloin jouduttiin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n vahvistuksia j\xc3\xa4lkik\xc3\xa4teen. 15 lisenssikonetta valmistuivat joulukuun 1929 ja toukokuun 1930 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen ilmavoimilla oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kaikkiaan 17 Gamecockia eli Kukkoa. GA-38 oli Gamecock I ja muut eli GA-43 - GA-58 olivat Gamecock II -mallia. Maalentoeskaaderi (vuodesta 1933 Lentoasema 1:n Lentolaivue 24) otti Gamecockit k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1930 ja k\xc3\xa4ytti niit\xc3\xa4 oli vuoden 1939 alkuun saakka, jolloin ne siirrettiin Ilmasotakoululle. Sen lis\xc3\xa4ksi Gamecockia k\xc3\xa4ytti talvisodan ja v\xc3\xa4lirauhan aikana T\xc3\xa4ydennyslentorykmentti 2:n Lentolaivue 29, T\xc3\xa4ydennyslentolaivue 35 ja Lentolaivue 34. Konetyypin viimeinen lento tehtiin GA-46:lla 22.7.1944._NEWLINE_Lentomestari Pasi J\xc3\xa4\xc3\xa4skel\xc3\xa4inen saavutti talvisodassa t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 konetyypill\xc3\xa4 yhden ilmavoiton: h\xc3\xa4n onnistui haavoittamaan j\xc3\xa4rven j\xc3\xa4\xc3\xa4lle tankkaamaan laskeutuneen DB-3-pommittajan lent\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 niin pahasti, ett\xc3\xa4 kone j\xc3\xa4i suomalaisille sotasaaliiksi._NEWLINE_Gamecockin suurin ongelma oli sen ep\xc3\xa4luotettava moottori. Bristol Jupiter oli uusi ja edistyksellinen moottori mutta lisenssiehtojen vuoksi moottorit jouduttiin ostamaan ranskalaiselta Gnome-Rh\xc3\xb4ne -tehtaalta, jonka tuotteet olivat huonompilaatuisia kuin Bristolin. Koneen muuhun rakenteeseen jouduttiin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n muutoksia ja vahvistuksia koko k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6ajan. V\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Gamecockit olivat jopa taitolentokiellossa. Koneesta kuitenkin pidettiin. Suomalainen h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4taktiikka hiottiin Lentolaivue 24:ss\xc3\xa4 juuri Gamecock-kaudella Richard Lorenzin, Gustaf Magnussonin ja Kustaa Sihvon johdolla.\n_START_SECTION_\nMuseokoneet\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen ilmailumuseossa on GA-58:n runko. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 Gamecock tuhoutui 10.3.1940 Hattulassa, kun ohjaaja ei saanut oikaistua sy\xc3\xb6ksykierrett\xc3\xa4._NEWLINE_Jet Age Museumilla on Brockworthissa Iso-Britanniassa l\xc3\xa4hes valmis Gloster Gamecock, jota on rakennettu vuodesta 1998. Vaikka koneelle on annettu tunnus J7904, se on uustuotantoa eli replika.'