b'\n_START_ARTICLE_\nKalaja\n_START_SECTION_\nKalajan rakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nKalaja rakennettiin Santaholman perustamalla Laiva ja Varvi Seuran telakalla vuosina 1873\xe2\x80\x931874. Se oli valmistuessaan 372,9 l\xc3\xa4stin vetoinen ja 12 jalkaa syv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kulkeva parkkilaiva. Rakentaminen vaati yhden kuolonuhrin, kun kirvesmies Antti Efraiminpoika Tohkoja ruhjoutui telakalla sattuneessa onnettomuudessa kuoliaaksi. S\xc3\xa4ilyneiden asiakirjojen mukaan Varvin ja Kalajan rakennuskustannukset kohosivat yhteens\xc3\xa4 185\xc2\xa0829,78 markkaan, jotka jaettiin osakkaiden kesken heid\xc3\xa4n osuuksiensa mukaisesti.\n_START_SECTION_\nKalajan seikkailut maailman merill\xc3\xa4 1874\xe2\x80\x931880\n_START_PARAGRAPH_\nKalaja purjehti aluksi Raahesta painolastissa Pietarsaareen, jossa laivaan lastattiin lankkuja Englannin Hulliin viet\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Hullin satamassa Kalajaan laitettiin kuparipohja, ja tammikuussa 1875 alus jatkoi matkaansa Hullista Shieldsiin, josta se otti hiililastin viet\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi Jaavan saarelle Indonesiaan._NEWLINE_Tammikuussa 1876 Kalaja jatkoi matkaansa Queenstownista Glasgow\'hun ja otti huhtikuussa rahdin Buenos Airesiin, Argentiinan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin, jonne saavuttiin saman vuoden kes\xc3\xa4kuussa. Jaavan sokerirahdista kirjattiin samaan aikaan Kalajoella tuloja 16\xc2\xa0430 mk. Argentiinasta kapteeni Roos jatkoi maissi- ja hein\xc3\xa4lastissa Brasilian Rio de Janeiroon, jonne alus saapui syyskuussa. Lokakuussa kapteeni Roos p\xc3\xa4\xc3\xa4tti l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 pelk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 painolastilla, onneensa luottaen, purjehtimaan takaisin Jaavalle Batavian satamaan, josta h\xc3\xa4n otti kurssin kohti Indo-Kiinaa. Alkuvuodesta 1877 Kalaja saapui Saigonin satamaan, jossa laivan pohjakuparit vaihdettiin uusiin. Saigonista Roos l\xc3\xa4hetti edellisen vuoden rahtituloja Kalajoelle 9\xc2\xa0502,50 mk._NEWLINE_Kapteeni Roosin onni k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi, kun puolimatruusi Heusala sairastui Saigonissa koleraan ja kuoli tautiin 20 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 sairastettuaan. Kaiken lis\xc3\xa4ksi singaporelainen h\xc3\xb6yrylaiva lasketti l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ydess\xc3\xa4 vauhdissa ankkurissa maanneen Kalajan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle rikkoen aluksen pahasti, ja Santaholma joutui ottamaan Suomen Merivakuutusyhti\xc3\xb6lt\xc3\xa4 ennakkona lainaa 84\xc2\xa0000 mk viiden prosentin korolla laivan korjauksia varten. Kapteeni Roosia pyydettiin palaamaan kotiin, mutta seikkailumieli vei miehen menness\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Saigonista kapteeni Roos p\xc3\xa4\xc3\xa4tti vied\xc3\xa4 Kalajan vanhaa pohjakuparia Hongkongiin, josta h\xc3\xa4n otti lastin Siamiin. Lokakuussa 1877 laiva saapui Bangkokin satamaan, jossa kapteeninrouvan apulaiseksi Glasgow\'sta tullut suomalainen nainen L. Ramstedt kuoli tropiikin tauteihin. Loppuvuodesta 1878 Kalaja otti sokerilastin Australiaan. Kalajoella is\xc3\xa4nnist\xc3\xb6 alkoi kuitenkin jo hermostua. Kaikesta huolimatta Santaholma kirjoitti Roosille Australian Sydneyhin 2. elokuuta 1878 viel\xc3\xa4 toiveikkain mielin ja kertoi odottelevansa k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4llisesti parempia aikoja._NEWLINE_Roos p\xc3\xa4\xc3\xa4tti viipy\xc3\xa4 kuukausikaupalla Sydneyss\xc3\xa4 sill\xc3\xa4 seurauksella, ett\xc3\xa4 joulukuussa laivasta karkasi seitsem\xc3\xa4n merimiest\xc3\xa4 Australiaan, useimmat heist\xc3\xa4 suomalaisia. Australiasta Kalaja otti hiililastin Shanghaihin Kiinaan ja k\xc3\xa4vi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen pari kertaa Euroopassa. Se j\xc3\xa4i kuitenkin purjehtimaan It\xc3\xa4-Intian rannikkoreitille. Miehist\xc3\xb6 pyyteli kapteenia palaamaan kotiin, mutta Roos ilmoitti is\xc3\xa4nnist\xc3\xb6lle marraskuussa 1879 purjehtivansa Kiinan merell\xc3\xa4 ja aikovansa Anjeriin, Jaavalle mukanaan 450 tonnia raskasta lastia, teet\xc3\xa4, kanelia ja silkki\xc3\xa4._NEWLINE_Kalajoella loppui k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4llisyys, ja Roosin oli otettava viimein Hongkongista rahti takaisin Lontooseen, jonne alus saapui kes\xc3\xa4kuussa 1880. Lontoossa laiva otettiin Roosilta pois ja annettiin 58-vuotiaan oululaisen merikapteeni Ryselin haltuun. Uudeksi per\xc3\xa4mieheksi nimitettiin August S\xc3\xb6derlund. Pian Kalajoelle kantautui tieto, jonka mukaan Kalaja oli k\xc3\xa4rsinyt haverin Lontoossa ja Roos oli ottanut laivan korjauksia varten lainaa, joka oli maksettava heti takaisin. Lainan hankkiminen osoittautui hankalaksi, mutta viimein raahelainen kauppias Heikki Sovelius lupautui lainaamaan yhti\xc3\xb6lle 30\xc2\xa0000 mk, ja Santaholma onnistui saamaan viel\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dLumperin pankista\xe2\x80\x9d pankinjohtaja Aspergrenilta lainaa 20\xc2\xa0000 mk, joilla Kalajan pakkohuutokauppa estettiin. Kalaja p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin myyd\xc3\xa4, mutta myynnist\xc3\xa4 ei kuitenkaan tullut mit\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nKapteeni Roosin oikeudenk\xc3\xa4ynti\n_START_PARAGRAPH_\nKapteeni Roos haastettiin oikeuteen. H\xc3\xa4n oli ollut Kalajan kapteenina viisi vuotta ja kahdeksan kuukautta, joista laiva oli maannut eksoottisissa satamissa kolme vuotta ja ollut merill\xc3\xa4 kaksi vuotta ja kahdeksan kuukautta. Sopimus oli tehty alun perin vain kahdeksi vuodeksi; Roos oli rikkonut sopimusta kielt\xc3\xa4ydytty\xc3\xa4\xc3\xa4n palaamasta takaisin Suomeen. Voittoa oli tullut ainoastaan Pohjois-Amerikan reitilt\xc3\xa4, ja kirjanpidon mukaan laivan miehist\xc3\xb6n muonitukseen eli "provianttiin" oli kulunut vuosina 1874\xe2\x80\x931880 yhteens\xc3\xa4 jopa 65\xc2\xa0470,12 mk, sill\xc3\xa4 Roos oli ostanut pitkille merimatkoille \xe2\x80\x9dv\xc3\xa4kevi\xc3\xa4 juomisia, viinej\xc3\xa4, porteria, olutta, skinkkua, juustoa ja monenlaista muuta erinomaisempaa kajuuta ruokaa\xe2\x80\x9d. Kaiken lis\xc3\xa4ksi kapteenin rouva oli ollut laivassa 4,5 vuotta maksamatta laisinkaan ruokarahaa. Is\xc3\xa4nnist\xc3\xb6 vaati Roosilta korvauksia 126\xc2\xa0014,43 mk, mutta oikeus m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si h\xc3\xa4nen maksettavakseen ainoastaan 1\xc2\xa0711,98 mk, sill\xc3\xa4 kapteenilla oli yhti\xc3\xb6lt\xc3\xa4 saamisia 50\xc2\xa0741,60 mk.\n_START_SECTION_\nPohjois-Amerikan reitill\xc3\xa4 1880\xe2\x80\x931885\n_START_PARAGRAPH_\nTrooppisten vesien toukat olivat sy\xc3\xb6neet Kalajan huonoon kuntoon, mutta laiva p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin korjata Mansikkaniemen varvilla Rahjassa ja l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 toiselle ansaintamatkalle Pohjois-Amerikan reitille, joka aikaisemmin oli tuottanut hyvin voittoa. Kapteeniksi nimitettiin Edvard Mustonen ja per\xc3\xa4mieheksi Adam Kaakinen. Toinenkin matka alkoi kummallisella tavalla, kun Kalaja otti vuonna 1880 lankkulastin Oulusta Liverpooliin, mutta osa kansilastista p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi mereen Pohjanmeren myrskyss\xc3\xa4._NEWLINE_Seuraavat pari vuotta Kalaja purjehti Philadelphian ja Euroopan v\xc3\xa4li\xc3\xa4, ja vuonna 1882 laivaa yritettiin myyd\xc3\xa4 mutta j\xc3\xa4lleen kerran tuloksetta. Kalajan kapteeniksi tuli vuonna 1882 entinen per\xc3\xa4mies Adam Kaakinen, joka purjehti Baltimoren ja Euroopan v\xc3\xa4li\xc3\xa4 kuljettaen erilaisia rahteja \xc3\xb6ljyst\xc3\xa4 ratap\xc3\xb6lkkyihin. Alus palasi vuonna 1884 Suomeen, josta se l\xc3\xa4hti seuraavana vuonna viimeiselle matkalleen.\n_START_SECTION_\nKalajan tuhoutuminen\n_START_PARAGRAPH_\nKalaja otti vuonna 1885 Cardiffista hiililastin toimitettavaksi Jamaikalle, josta se puolestaan otti punapuulastissa kurssin kohti Ranskan Le Havren satamaa. Huhtikuussa 1885 Santaholma vastaanotti Halifaxista Kanadasta s\xc3\xa4hkeen, jonka mukaan saksalainen Lloydin tullilaiva oli upottanut Kalajan "bankilla" ja per\xc3\xa4mies Lakstr\xc3\xb6m oli hukkunut. V\xc3\xa4hitellen Kalajoelle saapui lis\xc3\xa4\xc3\xa4 tietoa ja k\xc3\xa4vi ilmi, ett\xc3\xa4 Kalaja oli joutunut onnettomuuteen Kanadan edustalla Newfoundlandin matalikolla 13. huhtikuuta 1885 matkalla Jamaikalta Le Havren satamaan._NEWLINE_Tietojen mukaan saksalainen h\xc3\xb6yrylaiva Main tuli y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 Kalajan taakse ja p\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n melkein laivan sivulle k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi ja ajoi suoraan Kalajan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle, jolloin laiva katkesi kahtia. Onnettomuushetkell\xc3\xa4 per\xc3\xa4\xc3\xa4 pit\xc3\xa4nyt Lakst\xc3\xb6m hukkui. Main pelasti merimiehet Kalajan ajelehtivasta keulaosasta ja vei heid\xc3\xa4t Amerikkaan, josta he palasivat takaisin Kalajoelle omia aikojaan. Oikeus totesi molemmat laivat syyp\xc3\xa4iksi, sill\xc3\xa4 Kalajan lyhdyt oli ilmeisesti asennettu v\xc3\xa4\xc3\xa4rin._NEWLINE_Kalajoen Laiva ja Varvi Seura purettiin ja huutokaupattiin kannattamattomana, mutta Santaholman laivanvarustaminen ei suinkaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttynyt t\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Parin vuoden kuluttua Kalajan uppoamisesta Santaholma hankki k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 Joutsen-nimisen laivan ja ryhtyi kuljettamaan sill\xc3\xa4 kauppaamaansa tervaa ja puuta Englantiin ja tuomaan Englannista kivihiilt\xc3\xa4 Suomeen. Santaholman poika Juhani Santaholma osallistui Joutsenen purjehduksille. Santaholma rakensi my\xc3\xb6s hinaaja-aluksia, joista ensimm\xc3\xa4inen oli nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Antti. Weikko puolestaan oli ensimm\xc3\xa4inen yhdistetty hinaus- ja matkustajalaiva, jonka matkustajaluettelossa on s\xc3\xa4ilynyt ainakin Oulun kaupungin kannalta kiinnostavaa tietoa.'