b'\n_START_ARTICLE_\nBernadotte\n_START_SECTION_\nBernadotte-suku Ranskassa\n_START_PARAGRAPH_\nSuvun varhaisin tunnettu j\xc3\xa4sen on Joandou du Poey, joka avioitui 5. hein\xc3\xa4kuuta 1615 Germaine de Bernadotten kanssa, joka osittaisessa omistuksessa oli \xe2\x80\x9dde Bernadotte\xe2\x80\x9d -niminen talo Paussa. Sukunimi sai alkunsa t\xc3\xa4st\xc3\xa4 talon nimest\xc3\xa4. Germaine oli Jean de Layus\xe2\x80\x99n ja Est\xc3\xa9b\xc3\xa8ne de Butleret\xe2\x80\x99n tyt\xc3\xa4r ja h\xc3\xa4n oli ilmeisesti ottanut sukunimens\xc3\xa4 t\xc3\xa4st\xc3\xa4 perim\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n talosta. Joandou du Poeyn ja Germaine de Bernadotten poika oli Pierre du Poey, joka tunnettiin my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 Pierre de Bernadotte._NEWLINE_Pierren poika oli Jean du Poey (1649\xe2\x80\x931698), joka otti my\xc3\xb6hemmin kokonaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n nimen Bernadotte. H\xc3\xa4nen poikansa toisesta avioliitosta oli Jean de Bernadotte (1683\xe2\x80\x931760), joka avioitui vuonna 1707 Marie du Pucheun (1686\xe2\x88\x921773) kanssa. Heid\xc3\xa4n poikansa oli Jean Henri Bernadotte (1711\xe2\x80\x931780). Paun prokuraattori Jean Henri Bernadotte ja Jeanne de Saint-Vincent (1728\xe2\x88\x921809) avioituivat 20. helmikuuta 1754 ja saivat 26. tammikuuta 1764 pojan nimelt\xc3\xa4 Jean Bernadotte, joka k\xc3\xa4ytti nime\xc3\xa4 Jean Baptiste (ransk. Johannes Kastaja) erottuakseen vanhemmasta Jean-veljest\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Jean-Baptiste Bernadotte kasvoi Paussa, B\xc3\xa9arnissa kuten esivanhempansakin. Vastoin perheen toiveita h\xc3\xa4n ei halunnut jatkaa is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ammattia, vaan suunnitteli sotilasuraa. Is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kuoltua h\xc3\xa4n v\xc3\xa4rv\xc3\xa4ytyi syyskuussa 1780 Ranskan armeijan varhaiseen merijalkav\xc3\xa4keen Royal-la-Marine-rykmenttiin, joka sijoitettiin Korsikalle. Bernadotte olisi j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt aliupseeristoon ilman Ranskan vallankumousta, mutta lopulta vuonna 1792 h\xc3\xa4net ylennettiin aliluutnantiksi. Vallankumoussotien my\xc3\xb6t\xc3\xa4 h\xc3\xa4n eteni lopulta aina kenraaliksi asti. Huolimatta ristiriitaisista v\xc3\xa4leist\xc3\xa4\xc3\xa4n Napoleonin kanssa h\xc3\xa4n kuitenkin kuului t\xc3\xa4m\xc3\xa4n l\xc3\xa4hipiiriin. Vuonna 1798 h\xc3\xa4n avioitui Mainen Sceaux\xe2\x80\x99ssa varakkaan silkkitehtailijan ja liikemiehen tytt\xc3\xa4ren Bernhardine Eugenie Desir\xc3\xa9e Claryn kanssa, jonka sisko taas avioitui Napoleonin vanhemman veljen Joseph Bonaparten kanssa. Kun Napoleon kruunautti itsens\xc3\xa4 keisariksi vuonna 1804, h\xc3\xa4n ylensi Bernadotten Ranskan marsalkaksi._NEWLINE_Bernadotte-suku jakautuu kahtia vanhaan ja uuteen linjaan. Jean-Baptisten isois\xc3\xa4n vanhemman veljen Andr\xc3\xa9 Bernadotten (s. 1680) j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4iset el\xc3\xa4v\xc3\xa4t edelleen porvarillista el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 Ranskassa. Nuorempi linjakin jakautui. Jean Baptisten isoveljen, Bernadotten paronin Jean de Bernadotten (1754\xe2\x88\x921813), j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4iset periv\xc3\xa4t paronin arvon, linnan ja kartanon Pyr\xc3\xa9n\xc3\xa9es-Atlantiquesin provinssissa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vapaaherrallinen linja sammui vuonna 1966, joten Bernadotten suvun uudesta linjasta on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 Ruotsin kuningashuone.\n_START_SECTION_\nBernadotten suvun valtaannousu\n_START_PARAGRAPH_\nTappiollisen Suomen sodan (1808\xe2\x88\x921809) my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Ruotsi ajautui sis\xc3\xa4poliittiseen kriisiin. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4n 1809 vallankaappauksessa Kustaa IV Aadolf syrj\xc3\xa4ytettiin ja h\xc3\xa4nen j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isens\xc3\xa4 menettiv\xc3\xa4t oikeuden Ruotsin kruunuun. Syrj\xc3\xa4ytetyn kuninkaan set\xc3\xa4 Kaarle XIII kruunattiin kuninkaaksi, mutta koska t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli lapseton, Ruotsin s\xc3\xa4\xc3\xa4tyvaltiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t valitsivat hein\xc3\xa4kuussa 1809 kruununperilliseksi tanskalaisen prinssin Kaarle August af Augustenborgin, joka kuitenkin kuoli jo toukokuussa 1810 vain muutama kuukausi Ruotsiin saapumisensa ja kruununprinssiksi vihkimisens\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Viel\xc3\xa4 tuohon aikaan Ranskan keisari Napoleon I sukulaisineen ja liittolaisineen hallitsi suurta osaa Manner-Euroopasta. Valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t valita sellaisen kuninkaan, jonka Napoleon hyv\xc3\xa4ksyisi. Ruotsalaiset tunsivat Jean-Baptiste Bernadotten Tanskan sodassa kunniallisesti toimineena ranskalaisarmeijan komentajana, joten h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli s\xc3\xa4\xc3\xa4tyjen parissa laajempaakin kannatusta. Lopulta ne valitsivat 21. elokuuta 1810 kruununperilliseksi Bernadotten, joka oli tuolloin Pontecorvon ruhtinaan asemassa. Kruununperillisen asema vahvistettiin 5. marraskuuta Bernadotten saavuttua Ruotsiin. Samalla kuningas Kaarle XIII adoptoi Bernadotten hallitsijanimell\xc3\xa4 Kaarle Juhana (Karl Johan)._NEWLINE_Adoptiosta l\xc3\xa4htien Bernadotte toimi Ruotsin sijaishallitsijana. Vuonna 1813 h\xc3\xa4n katkaisi loputkin siteens\xc3\xa4 Ranskaan, kun Ruotsi liittyi Napoleonin vastaiseen liittoumaan. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1814 Ruotsi hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Bernadotten johdolla Norjaan, jonka se onnistui pakottamaan personaaliunioniin. Kun Kaarle XIII kuoli 5. helmikuuta 1818, loppui samalla Ruotsia vuodesta 1751 l\xc3\xa4htien hallinneen Holstein-Gottorp-suvun dynastia. Bernadotte kruunattiin Ruotsin kuninkaaksi hallitsijanimell\xc3\xa4 Kaarle XIV Juhana ja Norjan kuninkaaksi hallitsijanimell\xc3\xa4 Kaarle III. H\xc3\xa4n hallitsi kuolemaansa 8. maaliskuuta 1844 asti.\n_START_SECTION_\nBernadotte-hallitsijoiden avioliitot\n_START_PARAGRAPH_\nKaarle XIV Juhanan poika, kruununprinssi Oscar I, avioitui Leuchtenbergin herttuan Eug\xc3\xa8ne de Beauharnais\xe2\x80\x99n tytt\xc3\xa4ren Josefina af Leuchtenbergin kanssa. Eug\xc3\xa8ne de Beauharnais\xe2\x80\x99n is\xc3\xa4puoli oli Napoleon Bonaparte. Oscar I osasi ruotsia, mutta h\xc3\xa4n oli Ranskassa syntynyt etninen ranskalainen, joka avioitui ranskalaisen kanssa. Oscar I:n lapset olivat siis viel\xc3\xa4 ranskalaisia._NEWLINE_Oscar I:n poika, kruununprinssi Kaarle XV, avioutui Alankomaiden prinsessan Lovisan kanssa, joka kuului hollantilaiseen Orania-Nassaun hallitsijasukuun. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli Alankomaiden prinssi Fredrik, joka is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 puolelta oli Orania-Nassau ja \xc3\xa4itins\xc3\xa4 puolelta preussilainen Hohenzollern. Vaikka Lovisa tunnetaankin Ruotsissa is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kautta nimell\xc3\xa4 Lovisa av Nederl\xc3\xa4nderna (\xe2\x80\x9dLovisa Alankomaalainen\xe2\x80\x9d), h\xc3\xa4nen isovanhemmistaan kolme oli per\xc3\xa4isin saksalaisista hallitsijasuvuista. Kuningas Kaarle XV:n ja kuningatar Lovisan tyt\xc3\xa4r prinsessa Louise avioitui Tanskan kuninkaan Fredrik VIII:n kanssa, mik\xc3\xa4 yhdisti Ruotsin ja Tanskan kuningashuoneet._NEWLINE_Oscar II halusi vahvistaa Ruotsin suhteita Saksaan, joten h\xc3\xa4nen poikansa kruununprinssi Kustaa V avioitui Badenin prinsessan Victorian kanssa vuonna 1881. Victoria oli Kustaa IV Aadolfin tytt\xc3\xa4renpojan tyt\xc3\xa4r ja Kustaa Vaasan j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4inen, joten n\xc3\xa4in Bernadotte-suku yhdistyi my\xc3\xb6s genealogisesti Ruotsin aiempiin hallitsijasukuihin, Vaasaan ja Holstein-Gottorpiin. Juridisesti Bernadottet kuuluvat Holstein-Gottorp-sukuun Kaarle XIII:n tekem\xc3\xa4n adoption takia. Poliittista liittoluonnetta toi se, ett\xc3\xa4 Victoria oli Saksan keisarin Vilhelm II:n serkku._NEWLINE_Ruotsin ja Norjan personaaliunioni kesti vuoteen 1905 asti. Tuolloin itsen\xc3\xa4isen Norjan kuningaskunnan kuninkaaksi valittiin Haakon VII, joka oli Kaarle XV:n lapsenlapsi ja Kaarle XIV Juhanan lapsenlapsenlapsenlapsi. N\xc3\xa4in ollen Ruotsin ja Norjan kuningashuoneet ovat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n sukua, vaikka j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen kuuluukin saksalaiseen Schleswig-Holstein-Sonderburg-Gl\xc3\xbccksburg-sukuun, johon sek\xc3\xa4 Tanskan kuningashuone ett\xc3\xa4 Holstein-Gottorp-suku kuuluvat._NEWLINE_Kustaa V:n poika, kruununprinssi Kustaa VI Aadolf avioitui vuonna 1907 Ison-Britannian kuningattaren Viktorian lapsenlapsen, Connaughtin prinsessa Margaretin kanssa. Margaret oli \xc3\xa4itins\xc3\xa4 kautta Saksan keisarin Vilhelm II:n pikkuserkku. Heid\xc3\xa4n poikansa, perint\xc3\xb6prinssi Kustaa Aadolf, avioitui vuonna 1932 saksalaisen Saksi-Coburg-Gotha-suvun prinsessan Sibyllan kanssa. Perint\xc3\xb6prinssi Kustaa Aadolf kuoli jo vuonna 1947 ja h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n eli kruununprinssist\xc3\xa4 tuli kuningas vuonna 1950. Kustaa VI Aadolfin toinen avioliitto kuningatar Viktorian lapsenlapsenlapsen Lady Louise Mountbattenin, syntyj\xc3\xa4\xc3\xa4n Battenbergin prinsessan, kanssa oli lapseton. Kuningas Kustaa VI Aadolf kuoli vuonna 1973._NEWLINE_Perint\xc3\xb6prinssi Kustaa Aadolfin kuopus ja ainoa poika, kuningas Kaarle XVI Kustaa, meni vuonna 1976 naimisiin saksalaisen Silvia Sommerlathin kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli ensimm\xc3\xa4inen kerta, kun Bernadotte-hallitsija avioitui porvariss\xc3\xa4\xc3\xa4tyisen kanssa. Tosin vuotta aiemmin Kaarle Kustaan sisar prinsessa Christina oli ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kuningashuoneen j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 solminut avioliiton ei-aatelisen kanssa. Tuohon menness\xc3\xa4 morganaattisesti eli ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4tyisesti avioituneet hallitsijasuvun j\xc3\xa4senet olivat menett\xc3\xa4neet kruununperimysoikeutensa ja kuninkaalliset arvonsa (ks. j\xc3\xa4ljemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Bernadotte af Wisborg). Vuonna 1980 kruunun\xc2\xadperimys\xc2\xadj\xc3\xa4rjestyksen pohjaksi tuli esikoisuus miespuolisuuden sijaan. N\xc3\xa4in ollen Ruotsin kruunun perii prinssi Carl Philipin sijaan kruununprinsessa Victoria._NEWLINE_Kruununprinsessa Victoria (s. 1977) avioitui 19. kes\xc3\xa4kuuta 2010 Daniel Westlingin kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli toinen kerta, kun kuningashuoneen j\xc3\xa4sen solmi niin sanotun porvarillisen avioliiton. Kyseess\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4inen kerta, kun tuleva Bernadotte-hallitsija solmi avioliiton ruotsalaisen kanssa. Victorialle ja prinssi Danielille syntyi 24. helmikuuta 2012 tyt\xc3\xa4r, perint\xc3\xb6prinsessa Estelle. Genealogisesti ajatellen Estelle on sukujuuriltaan en\xc3\xa4\xc3\xa4 vain nelj\xc3\xa4sosaksi \xe2\x80\x9dkuninkaallista verta\xe2\x80\x9d, mutta my\xc3\xb6s Ruotsin hovissa on tapahtunut samanlainen avioitumiskulttuurin muutos kuin muissakin Euroopan monarkioissa.\n_START_SECTION_\nBernadotten kreivi\n_START_PARAGRAPH_\nCarl Bernadotte (1911\xe2\x80\x932003) avioitui morganaattisesti ja menetti kuninkaalliset arvonimens\xc3\xa4 vuonna 6. hein\xc3\xa4kuuta 1937. Samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen tuore lankonsa Belgian kuningas Leopold III liitti h\xc3\xa4net Belgian aatelistoon antamalla h\xc3\xa4nelle Bernadotten prinssin arvon, joka sis\xc3\xa4lsi oikeuden mieslinjassa periytyv\xc3\xa4\xc3\xa4n kreivin arvoon. Carl Bernadottella oli vain yksi lapsi, tyt\xc3\xa4r Madeleine Ingeborg Ella Astrid Elsa Bernadotte (nyk. Madeleine Kogevinas); kreivitt\xc3\xa4ren arvo periytyi h\xc3\xa4nelle, mutta h\xc3\xa4nen lapsensa eiv\xc3\xa4t voi sit\xc3\xa4 peri\xc3\xa4.'