b'\n_START_ARTICLE_\nJuhlimaan tulkaa\n_START_PARAGRAPH_\nJuhlimaan tulkaa (my\xc3\xb6s Nyt riemuiten t\xc3\xa4nne; lat. Adeste Fideles) on monissa maissa tunnettu, alkujaan latinankielinen virsi ja joululaulu._NEWLINE_Laulun alkuper\xc3\xa4 oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4 ja latinankielisen sanoituksensa vuoksi sit\xc3\xa4 arveltiin alkujaan keskiaikaiseksi. Sanoittajaksi v\xc3\xa4itettiin muun muassa 1200-luvun Italiassa el\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 pyh\xc3\xa4\xc3\xa4 Bonaventuraa, kun taas Englannissa eli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n virheellinen k\xc3\xa4sitys laulun portugalilaisesta alkuper\xc3\xa4st\xc3\xa4. Vuonna 1947 oxfordilainen pastori Maurice Frost p\xc3\xa4\xc3\xa4tteli, ett\xc3\xa4 laulun on luultavasti sek\xc3\xa4 s\xc3\xa4velt\xc3\xa4nyt ett\xc3\xa4 sanoittanut 1740-luvun alussa englantilainen John Francis Wade (n. 1711\xe2\x80\x931786). Frost l\xc3\xb6ysi laulusta ilmeisesti vuosien 1740 ja 1744 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kirjoitetun aiemmin tuntemattoman k\xc3\xa4sikirjoituksen, jossa ei mainita tekij\xc3\xa4n nime\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi tunnetaan viisi muuta my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ajalta olevaa kopiota, jotka n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t olevan samalla k\xc3\xa4sialalla kirjoitettuja ja joissa on kaikissa Waden allekirjoitus. Laulun sanat painettiin ensimm\xc3\xa4isen kerran Ranskassa vuonna 1760._NEWLINE_Waden kirjoittamaksi oletettu alkuper\xc3\xa4inen versio k\xc3\xa4sitti vain nelj\xc3\xa4 s\xc3\xa4keist\xc3\xb6\xc3\xa4, mutta laulua on my\xc3\xb6hemmin t\xc3\xa4ydennetty. Ranskalainen is\xc3\xa4 \xc3\x89tienne Jean Fran\xc3\xa7ois Borderies lis\xc3\xa4si siihen kolme uutta s\xc3\xa4keist\xc3\xb6\xc3\xa4 vuonna 1822. Tuntematon, mahdollisesti ranskankielinen sanoittaja lis\xc3\xa4si 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 kahdeksannen s\xc3\xa4keist\xc3\xb6n. Laulu on sittemmin k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty ainakin 125 eri kielelle ja se on siten maailmanlaajuisesti yksi kaikkein suosituimpia virsi\xc3\xa4. Adeste Fidelesin suomensi ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 P. J. Hannikainen. H\xc3\xa4nen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksens\xc3\xa4 alkaa sanoilla \xe2\x80\x9dNyt riemuiten t\xc3\xa4nne kiiruhusti tulkaa\xe2\x80\x9d ja se ilmestyi ensi kerran Pieni lauluseppele II -nimisess\xc3\xa4 laulukokoelmassa vuonna 1892. Nykyisess\xc3\xa4 virsikirjassa laulu on Pekka Kivekk\xc3\xa4\xc3\xa4n laatimana uutena suomennoksena virten\xc3\xa4 numero 27. Laulu on suomeksi my\xc3\xb6s Ruotsin kirkon virsikirjassa, numero 122, "P\xc3\xa4iv\xc3\xa4 jo koittaa, rakkauden juhlaan rient\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4, kutsuu nyt Betlehem". T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 versiossa on viisi s\xc3\xa4keist\xc3\xb6\xc3\xa4. Suomenkielinen teksti on Pekka Kivekk\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1998 tekem\xc3\xa4 uusi k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s, virren ruotsinkielisen tekstin pohjalta.'