b'\n_START_ARTICLE_\nSuoj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nPit\xc3\xa4j\xc3\xa4n alue\n_START_PARAGRAPH_\nSuoj\xc3\xa4rven pinta-ala oli 3\xc2\xa0474,3\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja asukkaita 15\xc2\xa0934 (1939), se oli luovutetun alueen ja samalla Viipurin l\xc3\xa4\xc3\xa4nin toiseksi suurin maalaiskunta Sortavalan maalaiskunnan j\xc3\xa4lkeen. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n keskusj\xc3\xa4rven\xc3\xa4 on 20 km pitk\xc3\xa4, pohjoisosassaan kaksihaarainen Suoj\xc3\xa4rvi johon l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 laskee Annankosken ja Karatsalmen kautta l\xc3\xa4hes samanpituinen Salonj\xc3\xa4rvi. Vedet laskevat Suoj\xc3\xa4rven pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkavaa 160 km pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 Suojokea pitkin \xc3\x84\xc3\xa4niseen Petroskoin pohjoispuolella. Joen keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen leveys on 100\xe2\x80\x93225 m ja suurin syvyys l\xc3\xa4hes 9 m. Joessa on useita koskia. Joen varrella toimii Suoj\xc3\xa4rven kartonkitehdas, joka perustettiin jo suomalaisten aikana. Salonj\xc3\xa4rveen laskevat pohjoisen suunnasta Aittojoen kautta \xc3\x84gl\xc3\xa4j\xc3\xa4rven ja Vegaruksen vesist\xc3\xb6t, samoin siihen laskee Vuotelej\xc3\xa4rvi ja l\xc3\xa4nnen puolelta Ruaduvus sek\xc3\xa4 Vieksinki Kivij\xc3\xa4rven ja Hanhijoen kautta. Salonj\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 ovat Salonsaari ja Hirvatsaari, Suoj\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 taas Niilosaari (Markinsaari tai Murginsaari), Tervasaari ja P\xc3\xb6p\xc3\xb6insaari. J\xc3\xa4rvien ja metsien ohella Suoj\xc3\xa4rven maisemaan ovat kuuluneet vaarat, kuten Viirunvaara, Moisenvaara, Kuuttivaara, Hautavaara ja Suoj\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsirannan P\xc3\xb6ntt\xc3\xb6senvaara, Nasareinvaara ja Rasvasenvaara.\n_START_SECTION_\nAsukkaat ja hallinto\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset Suoj\xc3\xa4rve\xc3\xa4 asuttaneet suvut mainitaan nimelt\xc3\xa4 1550\xe2\x80\x931570, ne olivat Pusu ja Kuksina. Lappalaisper\xc3\xa4iset paikannimet viittaavat tosin alueen olleen asutun jo aiemmin. 1600-luvulla mainittuja sukuja ovat mm. Kuikin, Kuiginen, Turha, Kutti, Huttuin, Rytz\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 M\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4nen._NEWLINE_Suoj\xc3\xa4rvi kuului Kajaanin vapaaherrakuntaan eli Pietari Brahelle vuodesta 1652 alkaen, 1721 se joutui Uudenkaupungin rauhassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n alamaisuuteen. Suoj\xc3\xa4rven lahjoitusmaais\xc3\xa4ntin\xc3\xa4 olivat 1700-luvulla kenraali Buturlin, varakuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Engelhard sek\xc3\xa4 kenraali Kaskin ja h\xc3\xa4nen perillisens\xc3\xa4, 1800-luvun alkupuolella kenraali Orlov-Tshesmenski, kreivit\xc3\xa4r Anna Orlova-Tshesmenskaja sek\xc3\xa4 Gromovin veljekset. Vuonna 1856 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n lahjoitusmaat joutuivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vuorihallitukselle, jolta Suomen valtio osti ne vuonna 1880 noin 59 tuhannella markalla. Isojako Suoj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 toimitettiin 1888 ja vahvistettiin viisi vuotta my\xc3\xb6hemmin, mutta Suomen valtio luovutti tilakirjat omistajilleen vasta vuonna vuonna 1922 eli peri heilt\xc3\xa4 aiheetonta maanvuokraa 42 vuotta. Suomeen kuuluessaan Suoj\xc3\xa4rvi oli my\xc3\xb6s useiden merkitt\xc3\xa4vien runonlaulajien kotipaikka._NEWLINE_Suomen itsen\xc3\xa4istyess\xc3\xa4 98 prosenttia suoj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4isist\xc3\xa4 oli karjalankielisi\xc3\xa4 ortodokseja. Suoj\xc3\xa4rvi oli Salmin ohella t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mieless\xc3\xa4 ainutlaatuinen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 Suomessa. Suoj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 puhuttu karjalan kieli oli pohjoisimmissa kyliss\xc3\xa4 varsinaiskarjalan etel\xc3\xa4murteisiin kuuluvaa kielt\xc3\xa4 ja etel\xc3\xa4isimmiss\xc3\xa4 kyliss\xc3\xa4, mm. laajalla Hyrsyl\xc3\xa4n alueella aunukselaisv\xc3\xa4ritteist\xc3\xa4 "livvin" murretta - samaa, joka oli Suoj\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4puolella sijaitsevan Salmin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n asukkaiden puheenpartena. Vuonna 1922 avatun rautatieyhteyden my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Suoj\xc3\xa4rvelle syntyi mets\xc3\xa4teollisuutta, jonka palvelukseen muutti runsaasti luterilaista v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 muualta Suomesta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena vuonna 1939 en\xc3\xa4\xc3\xa4 70 prosenttia Suoj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 oli ortodokseja. _NEWLINE_Talvisodassa suoj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4iset joutuivat evakkoon, joskin osa asukkaista joutui sotavangiksi ja palautettiin Suomeen vasta toukokuussa 1940. Sodassa tuhoutui 70 prosenttia pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n kylist\xc3\xa4. Lopullisesti asukkaat l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t kes\xc3\xa4kuussa 1944, heid\xc3\xa4t sijoitettiin asumaan p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Pielisj\xc3\xa4rvelle, Valtimoon, Nurmekseen, Sotkamoon, Kajaanin maalaiskuntaan ja Juukaan.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen yksiopettajainen ven\xc3\xa4j\xc3\xa4nkielinen seurakuntakoulu perustettiin Suoj\xc3\xa4rven Lepp\xc3\xa4niemelle 1847. Opettajan vuosipalkka oli 20 tynnyri\xc3\xa4 ruista, oppilaiksi valittiin yhdeksi vuodeksi 25 kahdestatoista viiteentoistavuotiasta lasta. Vuodesta 1883 alkaen toimi eri kyli\xc3\xa4 kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4 pikkulasten seurakuntakoulu, Varpakyl\xc3\xa4n ja Lepp\xc3\xa4niemen kansakoulut aloittivat 1887 ja Salonkyl\xc3\xa4n koulu 1895. Kirjastot saatiin n\xc3\xa4iden kylien lis\xc3\xa4ksi Kaitaj\xc3\xa4rvelle ja Vegarukseen 1890-luvulla.  _NEWLINE_Lukuvuonna 1937\xe2\x80\x931938 kunta oli jaettu 23 koulupiiriin. Koulupiirien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi, niin ett\xc3\xa4 vuonna 1939 niit\xc3\xa4 oli 25, yhteens\xc3\xa4 koululaisia oli 2\xc2\xa0623. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen koulu toimi Karatsalmella vuodesta 1894 alkaen, muita vastaavia kouluja perustettiin yhteens\xc3\xa4 14 vuosisadan alkupuolella. Suoj\xc3\xa4rven yhteiskoulu aloitti Lietteen V\xc3\xa4likyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 1938, vaikka keskikoulun kannatusyhdistys oli perustettu jo 1924. Syksyll\xc3\xa4 1939 siin\xc3\xa4 toimi kolme luokka-astetta ja useita rinnakkaisluokkia, rehtorina Lauri Viitala._NEWLINE_Jo 1890 oli perustettu kutoma- ja k\xc3\xa4sity\xc3\xb6koulu, opettajana koulussa toimi pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Anna Poutanen. Kaksi kuukautta kest\xc3\xa4vi\xc3\xa4 maanviljelys- ja karjanhoitokursseja pidettiin vuodesta 1923 alkaen.\n_START_SECTION_\nSeurakunnat\n_START_PARAGRAPH_\nSuoj\xc3\xa4rvi todetaan vuonna 1589 Sortavalan ortodoksisen seurakunnan kappelina, ensimm\xc3\xa4isen Helyl\xc3\xa4nniemeen rakennetun kirkon h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4t ruotsalaiset: 1615 Suoj\xc3\xa4rvi mainitaan autiona pogostana. Suoj\xc3\xa4rven ortodoksinen seurakunta itsen\xc3\xa4istyi vuonna 1630. Korpiselk\xc3\xa4 erotettiin omaksi seurakunnakseen vuonna 1777. Annantehtaan kappeliseurakunta perustettiin vuonna 1898. Annantehtaan seurakunta itsen\xc3\xa4istyi vuonna 1917, jolloin Suoj\xc3\xa4rven ortodoksinen seurakunta jaettiin kahtia, Suoj\xc3\xa4rven ja Annantehtaan ortodoksisiin seurakuntiin. _NEWLINE_Suoj\xc3\xa4rven ortodoksisen seurakunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkko, Pyh\xc3\xa4n Kolminaisuuden kirkko Varpakyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, oli rakennettu vuonna 1894. Sen vieress\xc3\xa4 oli Neitsyt Marian kirkko 1600-luvulta. Annantehtaan ortodoksisen seurakunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkko oli rakennettu puusta vuonna 1887. Lepp\xc3\xa4niemen Kristuksen kirkastuksen kirkko rakennettiin vuonna 1930. T\xc5\xa1asounia oli miltei joka kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t Varpakyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Moissienvaarassa, Vegaruksessa, Lepp\xc3\xa4niemell\xc3\xa4, Kuikkaniemell\xc3\xa4, Kaitaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4, Kaipaankyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Hautavaarassa, Salonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Kotaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ja Niemistenkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Vuonna 1939 Suoj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 asui 9 888 ortodoksia._NEWLINE_Suoj\xc3\xa4rven luterilainen seurakunta kuului aikaisemmin Impilahteen ja vuodesta 1885 rukoushuonekuntana Soanlahden seurakuntaan. Ensimm\xc3\xa4inen puukirkko tehtiin Kuikkaniemen kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, Eranniemeen vuonna 1890. Seurakunta itsen\xc3\xa4istyi vuonna 1928 ja samana vuonna tehtiin puukirkko Suvilahteen. Vuonna 1923 luterilaisia oli Suoj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 vain viisisataa.\n_START_SECTION_\nMaatalous ja teollisuus\n_START_PARAGRAPH_\nSuoj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4inen maatalous kehittyi 1920-luvulta l\xc3\xa4htien niin, ett\xc3\xa4 keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen tilakoko oli 340 hehtaaria, yksityisi\xc3\xa4 tiloja oli yli 120 tuhatta hehtaaria ja valtion maata yli 220 tuhatta hehtaaria. _NEWLINE_Anna Orlova-Tshesmenskaja rakennutti jo 1809 Karatsalmelle masuunin ja 1814 rautaruukin, siit\xc3\xa4 tuli Pyh\xc3\xa4n Annan rautatehdas. Raaka-aineena k\xc3\xa4ytettiin molempien suurten j\xc3\xa4rvien j\xc3\xa4rvimalmia, tehdas toimi liki sata vuotta eli vuoteen 1905. 1920-luvulla Suoj\xc3\xa4rvelle perustettiin useita sahoja ja puutavaraliikkeit\xc3\xa4, vanhastaan siell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s myllyj\xc3\xa4. Suksitehdas Urheilutarpeita Oy perustettiin Hyrsyl\xc3\xa4\xc3\xa4n 1929. Mets\xc3\xa4- ja uitto-t\xc3\xb6iden ansiosta Suoj\xc3\xa4rvi tunnettiin Suomen Klondykena. Suoj\xc3\xa4rvi teollistui ripe\xc3\xa4sti 1900-luvulla, sill\xc3\xa4 1910 maataloutta harjoitti 99,6\xc2\xa0% asukkaista, mutta 1939 teollisuusv\xc3\xa4est\xc3\xb6n osuus oli 47,3\xc2\xa0%. Suoj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s kartonkitehdas, joka jatkaa toimintaansa edelleen.\n_START_SECTION_\nKauppa ja liikenne\n_START_PARAGRAPH_\nSuoj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4isten varhaisimpia kaupank\xc3\xa4yntimuotoja olivat markkinat K\xc3\xa4kisalmessa, Sortavalassa, Salmissa, Nurmeksessa ja Kajaanissa. 1700-luvulla mainitaan omassa pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 olleen kauppiaita, mutta ensimm\xc3\xa4iset henkikirjoihin merkityt kauppiaat olivat Varpakyl\xc3\xa4n Jemeljan Filipov ja Lepp\xc3\xa4niemen Dimitri Agapov vasta vuonna 1901. Silti vuonna 1920 kauppiaita oli jo 25._NEWLINE_Vanhin reitti pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n kulki Kaipaasta Suoj\xc3\xa4rven it\xc3\xa4rantaa Varpakyl\xc3\xa4n kautta P\xc3\xb6ntt\xc3\xb6senvaaraan. Siell\xc3\xa4 siihen yhtyi Salokyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 tuleva tie, joka jatkui Vuonteleen ja Aittojoen kautta \xc3\x84gl\xc3\xa4j\xc3\xa4rvelle ja edelleen Korpiselk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Repolaan menev\xc3\xa4 tie oli my\xc3\xb6s jo varhain k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4, Pyh\xc3\xa4n Annan tehtaan perustamisen yhteydess\xc3\xa4 valmistui tie Karatsalmesta Petroskoihin. Lietteen\xe2\x80\x93Loimolan\xe2\x80\x93Koirinojan tie tehtiin 1880-luvun aikana ja sen j\xc3\xa4lkeen Kaipaan\xe2\x80\x93Lietteen tie. _NEWLINE_Rautatien Suoj\xc3\xa4rvi sai vuosien 1918 ja 1923 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 puutavaran kuljetuksia varten. Asema-alueeksi otettiin etel\xc3\xa4inen Suvilahti. Rataa jatkettiin my\xc3\xb6hemmin Naistenj\xc3\xa4rvelle._NEWLINE_Autoliikenne kehittyi niin, ett\xc3\xa4 1939 Suoj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 oli rekisteriss\xc3\xa4 eniten autoja koko Viipurin l\xc3\xa4\xc3\xa4niss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSuoj\xc3\xa4rven alue nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nNyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Suoj\xc3\xa4rven keskustaajaman Suvilahden paikalla on Suoj\xc3\xa4rven kaupunki (ven. \xd0\xa1\xd1\x83\xd0\xbe\xd1\x8f\xd1\x80\xd0\xb2\xd0\xb8, Suojarvi), jossa on noin 11 700 asukasta (1990). Siell\xc3\xa4 on sahatoimintaa, iso rajavartioston kasarmi ja tutka-asema sek\xc3\xa4 rautatieasema. Suoj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 toimi 1990-luvulla majoitusliike. Suoj\xc3\xa4rven kaupungin lis\xc3\xa4ksi on entisen Suoj\xc3\xa4rven kunnan alueella Naistenj\xc3\xa4rven asutushallintoalue, Suojoen ja Piitsjoen kyl\xc3\xa4hallintoalueet sek\xc3\xa4 osittain Vegaruksen ja Veskelyksen kyl\xc3\xa4hallintoalueet. _NEWLINE_Vanhoista suomalaisista kylist\xc3\xa4 asuttuja ovat vain Kaipaa ja Kaitaj\xc3\xa4rvi. Rautatieasemista asutusta on Piitsjoella, Naistenj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ja Torasjoella. V\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4 asutusta on lis\xc3\xa4ksi Hyrsyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Hautavaarassa ja Ignoilassa sek\xc3\xa4 Kuikkaniemen ja Lepp\xc3\xa4niemen alueilla. Neuvostoaikaisia kyli\xc3\xa4 ovat Lahkolampi, Suojoki ja Vegarus. Kaikki muut kyl\xc3\xa4t ovat autioita ja asumattomia.'