b'\n_START_ARTICLE_\nFinnlands Lebensraum\n_START_SECTION_\nYleist\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nTeoksen tarkoituksena oli osoittaa tieteellisesti, ett\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Karjala ja Inkerinmaa kuuluivat maantieteellisesti, historiallisesti ja kulttuurillisesti Suomeen ja ne pit\xc3\xa4isi voitetun sodan j\xc3\xa4lkeen liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 muodostettavan Suur-Suomen osaksi. Tutkija Ohto Mannisen mukaan aloite kirjaan tuli presidentti Risto Rytilt\xc3\xa4 ja kirjoittajat valitsi Valtion tiedoituslaitoksessa ty\xc3\xb6skennelleiden tutkijoiden joukosta p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Jukka Rangell yhdess\xc3\xa4 poliittisen sihteerins\xc3\xa4 L. A. Puntilan kanssa._NEWLINE_Finnlands Lebensraumin piti ilmesty\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 Das geographische und geschichtliche Finnland (\xe2\x80\x9dMaantieteellinen ja historiallinen Suomi\xe2\x80\x9d), mutta kustantaja vaihtoi sen paremmin natsi-Saksan ideologiaan sopivaksi, ja alkuper\xc3\xa4inen j\xc3\xa4i kirjan alanimekkeeksi. Teos oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 my\xc3\xb6s saksalaisille, sill\xc3\xa4 ennen julkaisemista se tarkistettiin ja hyv\xc3\xa4ksyttiin sek\xc3\xa4 Saksan ulko- ett\xc3\xa4 propagandaministeri\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi kirjoittajat k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t vuonna 1942 V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Auerin johdolla markkinoimassa sit\xc3\xa4 Berliiniss\xc3\xa4._NEWLINE_Samaan aikaan Finnlands Lebensraumin kanssa presidentti Ryti tilasi my\xc3\xb6s historioitsija Jalmari Jaakkolalta kirjan Suomen id\xc3\xa4nkysymys, jossa perusteltiin niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen vaatimuksia It\xc3\xa4-Karjalaan ja Kuolan niemimaahan. Teos k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettiin saksaksi nimell\xc3\xa4 Die Ostfrage Finnlands, ja se k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettiin my\xc3\xb6s ruotsiksi, englanniksi ja ranskaksi.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nFinnlands Lebensraumissa Suomen uudeksi it\xc3\xa4rajaksi m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin niin sanottu kolmen kannaksen linja, joka kulki Inkerinmaalta Laatokan ja \xc3\x84\xc3\xa4nisen kautta Vienanmeren \xc3\x84\xc3\xa4nislahteen. Maantieteellisen\xc3\xa4 perusteluna oli It\xc3\xa4-Karjalan ja Inkerinmaan kuuluminen Suomen tavoin Fennoskandiaan ja kansatieteellisen\xc3\xa4 alueen asukkaiden suomensukuinen kulttuuri ja kieli. V\xc3\xa4est\xc3\xb6tieteellisesti It\xc3\xa4-Karjalan liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 perusteltiin elintilalla, jota my\xc3\xb6s saksalaiset k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t syyn\xc3\xa4\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykselle Neuvostoliittoon. Teoksen mukaan Suomen v\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvu oli niin nopeaa, ett\xc3\xa4 elintilan hankkiminen id\xc3\xa4st\xc3\xa4 oli v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4._NEWLINE_Kirja sis\xc3\xa4lsi lis\xc3\xa4ksi kansallissosialistista ideologiaa sek\xc3\xa4 lainauksia Adolf Hitlerilt\xc3\xa4, mutta ne muokkasi teokseen Valtion tiedoituslaitoksen edustajana Berliiniss\xc3\xa4 toiminut natsimielinen sotilasvirkamies Yrj\xc3\xb6 von Gr\xc3\xb6nhagen. Esimerkiksi kirjan esipuheeseen von Gr\xc3\xb6nhagen lis\xc3\xa4si Hitlerin Versailles\xe2\x80\x99n rauhansopimuksen tuominneen sitaatin.\n_START_SECTION_\nJulkaisematta j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt versio\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan aikana p\xc3\xa4\xc3\xa4majan tiedotusosaston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 toiminut majuri Kalle Lehmus paljasti vuonna 1971 julkaisemassaan kirjassa Kolme kriisi\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Finnlands Lebensraumista kirjoitettiin my\xc3\xb6s toinen, julkaisematta j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt versio. Siin\xc3\xa4 k\xc3\xa4siteltiin It\xc3\xa4-Karjalan ja Inkerinmaan lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s Norjaan kuuluvan Ruijan suomalaisalueita ja niiden liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Suur-Suomeen. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 versiota ei kuitenkaan aiheen arkaluontoisuuden vuoksi julkaistu. Eino Jutikkala my\xc3\xb6nsi my\xc3\xb6hemmin Historialliseen Aikakauskirjaan kirjoittamassaan artikkelissa my\xc3\xb6s Ruijaa k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4n version olemassaolon.\n_START_SECTION_\nKritiikki ja puolustus\n_START_PARAGRAPH_\nFinnlands Lebensraum on my\xc3\xb6hempin\xc3\xa4 vuosikymmenin\xc3\xa4 her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt runsaasti kritiikki\xc3\xa4, ja sen kirjoittamiseen osallistuneita tieteentekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 on syytetty tutkimusetiikan hylk\xc3\xa4\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Vuonna 1972 Historiallisessa Aikakauskirjassa julkaistussa artikkelissaan Eino Jutikkala on puolustautunut sanomalla, ettei Valtion tiedoituslaitoksen sodanaikainen tuotanto ollut tieteellist\xc3\xa4 tutkimusta vaan pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ylempien tahojen sanelemaa poliittista propagandaa. My\xc3\xb6hempien tutkijoiden mukaan osa kirjassa esitetyist\xc3\xa4 v\xc3\xa4itteist\xc3\xa4 on tehty sangen ep\xc3\xa4tieteellisin ja kevyin perustein eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 ne kest\xc3\xa4 kriittist\xc3\xa4 tarkastelua._NEWLINE_Finnlands Lebensraumin lis\xc3\xa4ksi Valtion tiedoituslaitos laati viel\xc3\xa4 seuraavana vuonna ohjelman, jossa It\xc3\xa4-Karjalaa vaaditaan liitett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi Suomeen. Se on my\xc3\xb6hemmin julkaistu ainakin Kalle Lehmuksen vuonna 1971 ilmestyneen teoksen liitteen\xc3\xa4. Auerin, Jutikkalan ja Vilkunan osuudesta kyseisen It\xc3\xa4-Karjala-ohjelman laatimiseen ei ole tarkempaa tietoa.'