b'\n_START_ARTICLE_\nHystereesi\n_START_PARAGRAPH_\nHystereesi on jonkin j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n ominaisuus, joka hidastaa muutoksiin reagoimista tai est\xc3\xa4\xc3\xa4 systeemi\xc3\xa4 palaamasta alkuper\xc3\xa4iseen tilaansa. Systeemiss\xc3\xa4 on er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen "v\xc3\xa4lys" tai "kuollut alue". Suureen muuttuminen viiv\xc3\xa4styy hystereesin vaikutuksesta, koska suureen arvo ei riipu vain hetkellisesti vaikuttavista tekij\xc3\xb6ist\xc3\xa4, vaan my\xc3\xb6s suureen aikaisemmasta arvosta. L\xc3\xa4ht\xc3\xb6arvo tietyn todellisen arvon kohdalla on erilainen l\xc3\xa4hestytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 kyseist\xc3\xa4 kohtaa eri suunnista.\n_START_SECTION_\nElektroniikka\n_START_PARAGRAPH_\nElektroniikassa hystereesi v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 ns. turhia p\xc3\xa4\xc3\xa4lle/pois kytkent\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4iri\xc3\xb6iden vaikutusta. Termostaatti ja komparaattori ovat tavallisimmat hystereesi\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4v\xc3\xa4t elektroniset laitteet. Komparaattoria, jolla on hystereesi, kutsutaan Schmitt-liipaisimeksi._NEWLINE_Termostaateissa hystereesi v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 tarpeettomia k\xc3\xa4ynnistymisi\xc3\xa4 ja sammumisia. Esimerkiksi s\xc3\xa4hk\xc3\xb6l\xc3\xa4mmittimen hystereesi voi toimia niin, ett\xc3\xa4 20\xc2\xa0\xc2\xb0C:seen s\xc3\xa4\xc3\xa4detty termostaatti k\xc3\xa4ynnistyy l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan laskettua 20\xc2\xa0\xc2\xb0C:n alapuolelle ja ohjaa l\xc3\xa4mmitysvastukselle virtaa, kunnes huoneenl\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on 21\xc2\xa0\xc2\xb0C. Vasta, kun l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila laskee alle 20\xc2\xa0\xc2\xb0C:n, termostaatti ohjaa uudelleen virtaa l\xc3\xa4mmitysvastukselle. Mik\xc3\xa4li l\xc3\xa4mmitin sammuisi aina, kun ylitet\xc3\xa4\xc3\xa4n 20\xc2\xa0\xc2\xb0C, ja k\xc3\xa4ynnistyisi uudelleen, kun l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila laskee alle 20\xc2\xa0\xc2\xb0C:n, l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila kyll\xc3\xa4 pysyisi tarkasti oikeana, mutta mekaaninen termostaatti tai elektronisen termostaatin ohjaama rele avaisi ja sulkisi virtapiiri\xc3\xa4 tihe\xc3\xa4\xc3\xa4n tahtiin, jolloin kytkimen\xc3\xa4 toimivan komponentin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6ik\xc3\xa4 j\xc3\xa4isi lyhyeksi. Lis\xc3\xa4ksi termostaatin tai releen pit\xc3\xa4m\xc3\xa4 napsumis\xc3\xa4\xc3\xa4ni voi olla h\xc3\xa4iritsev\xc3\xa4. Puolijohdekytkimille, kuten MOSFET tai triac, riitt\xc3\xa4\xc3\xa4 pieni hystereesi, koska ne kytkev\xc3\xa4t \xc3\xa4\xc3\xa4nett\xc3\xb6m\xc3\xa4sti eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 juurikaan kulu k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6magnetismi\n_START_PARAGRAPH_\nMagnetismin yhteydess\xc3\xa4 hystereesill\xc3\xa4 tarkoitetaan sit\xc3\xa4 ferromagneettisissa aineissa esiintyv\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ne j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t magneettisiksi viel\xc3\xa4 sen j\xc3\xa4lkeenkin, kun ulkoinen magneettikentt\xc3\xa4 on lakannut vaikuttamasta. Aineita, joissa ilmi\xc3\xb6 on voimakas, sanotaan magneettisesti koviksi, ja niist\xc3\xa4 voidaan valmistaa kestomagneetteja. Magneettisesti pehmeiss\xc3\xa4 aineissa hystereesi on v\xc3\xa4h\xc3\xa4isemp\xc3\xa4\xc3\xa4. Niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4hk\xc3\xb6magneeteissa, esimerkiksi muuntajissa, joissa hystereesi on haitallinen ja aiheuttaa tehoh\xc3\xa4vi\xc3\xb6it\xc3\xa4. Toisaalta hystereesin aiheuttamaa magneettisen materiaalin l\xc3\xa4mpenemist\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n hyv\xc3\xa4ksi esimerkiksi induktiokuumentimissa.\n_START_SECTION_\nTaloustiede\n_START_PARAGRAPH_\nTy\xc3\xb6n taloustieteess\xc3\xa4 hystereesi useimmiten tarkoittaa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kerran noustuaan ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myys ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 helposti palaa ennalleen. Tyypillisesti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n katsotaan johtuvan siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 taloudellisen laman aikana ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t ihmiset menett\xc3\xa4v\xc3\xa4t ty\xc3\xb6kyky\xc3\xa4\xc3\xa4n, (joka yleens\xc3\xa4 paranee t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 ollessa), ja heid\xc3\xa4n koulutuksesta hankittu osaaminen vanhenee laman kest\xc3\xa4ess\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n prosessin seurauksena heid\xc3\xa4n on vaikea l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xb6it\xc3\xa4 edes seuraavassa noususuhdanteessa. N\xc3\xa4in ollen syntyy ns. rakennety\xc3\xb6tt\xc3\xb6myytt\xc3\xa4, jonka poistaminen on huomattavasti haastavampaa kuin suhdannety\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyden._NEWLINE_Sis\xc3\xa4piirity\xc3\xb6l\xc3\xa4isten-teorian mukaan jokin negatiivinen \xc5\xa1okki lis\xc3\xa4\xc3\xa4 ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myytt\xc3\xa4 yrityksess\xc3\xa4 tai alalla ja ammattiliitoissa valtaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n "sis\xc3\xa4piirin" m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 laskee. Paremman ajan tullen t\xc3\xa4m\xc3\xa4 joukko ei annakaan ty\xc3\xb6n kysynn\xc3\xa4n nousun johtaa ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi joutuneiden ty\xc3\xb6llistymiseen vaan nostaa palkkavaatimuksia entist\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n yli tasapainopalkkatason, jolla ty\xc3\xb6n kysynt\xc3\xa4 ja tarjonta olisivat tasapainossa. N\xc3\xa4in kertaluonteinen ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyden kasvu j\xc3\xa4\xc3\xa4 osittain pysyv\xc3\xa4ksi: uusi ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myystasapaino on entist\xc3\xa4 korkeammalla tasolla._NEWLINE_Yleisemmin suhdanneteoriassa hystereesin voidaan katsoa selitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n sit\xc3\xa4, miksi kansantalouden tuottavuus ei laman j\xc3\xa4lkeen useinkaan palaudu aiemmalle kasvu-uralle, vaan j\xc3\xa4\xc3\xa4 usein pysyv\xc3\xa4sti alhaisemmalle tasolle. Hystereesin olemassaoloa voidaan yhten\xc3\xa4 perusteluna sille, miksi olisi talouspoliittisesti perusteltua pyrki\xc3\xa4 tasaamaan suhdannevaihtelua siten, ett\xc3\xa4 tuotannon taso ei p\xc3\xa4\xc3\xa4se romahtamaan niin paljon, ett\xc3\xa4 syntyy pysyv\xc3\xa4 vaikutuksia. Esimerkiksi vuoden 2008-finanssikriisist\xc3\xa4 alkunsa saaneen globaalin laman on havaittu synnytt\xc3\xa4neen monissa maissa varsin voimakkaan selitetty hystereesi-vaikutuksen. Mallintamalla on my\xc3\xb6s voitu osoittaa, ett\xc3\xa4 finassipolitiikan kerroinvaikutus on huomattavasti voimakkaampi hystereesi-vaikutuksen vallitsessa kuin ilman sit\xc3\xa4 .'