b'\n_START_ARTICLE_\nTotuus ja oikeus\n_START_PARAGRAPH_\nTotuus ja oikeus on virolaisen A. H. Tammsaaren vuosina 1926\xe2\x80\x931933 julkaisema viisiosainen romaanisarja, jota pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yhten\xc3\xa4 t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 virolaisen kirjallisuuden klassikoista. Se on virolaisten perusteksti, jonka tapahtumat ja henkil\xc3\xb6t on tunnettava. Sarjan osat ovat Maan lupaus (1926), Koulutie (1929), Surmatulet (1931), Kuolemantanssi (1932) ja Kotiinpaluu (1933). Tammsaare itse kuvaili, ett\xc3\xa4 Totuuden ja oikeuden ensimm\xc3\xa4inen osa kuvaa ihmisen kamppailua maan, toinen osa Jumalan, kolmas osa yhteiskunnan, nelj\xc3\xa4s oman itsen ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4nonnen hankinnan kanssa, viides ja viimeinen alistumista. Tammsaare t\xc3\xa4hdensi, ett\xc3\xa4 romaanisarja yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 tavoittaa ihmiskunnan yleisen kehitystarinan.\n_START_SECTION_\nMaan lupaus\n_START_PARAGRAPH_\nTotuus ja oikeus -romaanin ensimm\xc3\xa4inen osa Maan lupaus alkaa 1870-luvulla. M\xc3\xa4en Andres on juuri ostanut Vargam\xc3\xa4en tilan ja saapuu sinne vaimoineen. Maatila on viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4ysin raivaamaton ja kaikki on aloitettava aivan alusta; suo ojitettava, pellot raivattava ja rakennukset rakennettava alusta alkaen. N\xc3\xa4in teos on samankaltainen kuin V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Linnan T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Pohjant\xc3\xa4hden alla. Taustalla on tilanne, jossa virolaiset on juuri vapautettu maaorjuudesta ja tilojen ostaminen on tullut mahdolliseksi. Yritteli\xc3\xa4isyys ja raivaajahenki el\xc3\xa4v\xc3\xa4t nousukauttaan. Samalla sivistyneist\xc3\xb6 aloittaa kansallisen her\xc3\xa4tt\xc3\xa4misen ja kansalaisaktivismia alkaa esiinty\xc3\xa4 jo syrj\xc3\xa4kyliss\xc3\xa4kin._NEWLINE_Ty\xc3\xb6 uudistilalla on ankaraa ja melko ilotonta raatamista. Viljelij\xc3\xa4n ty\xc3\xb6 on luonnon kiertokulun noudattamista, mutta v\xc3\xa4hitellen Andres kartuttaa omaisuuttaan. M\xc3\xa4en Andres on vakava ja totinen mies, mutta naapurinaan h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 on iloisempi supliikkimies Orun Pearu, jonka kanssa tulee v\xc3\xa4kisinkin riitaa. Sek\xc3\xa4 M\xc3\xa4en Andres ett\xc3\xa4 Orun Pearu ovat niit\xc3\xa4 hahmoja, joihin Virossa tavataan verrata julkisuuden henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4._NEWLINE_Virolaisen korvenraivaajan el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 suomalainen lukija l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 paljon tuttua, kuten vihamielisen ja kitsaan luonnon. Arkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n liittyy kuitenkin suomalaiselle vieraita piirteit\xc3\xa4 muun muassa rakennuskulttuurista ja siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4n keskuksena on olutkrouvi. Andres ja Orun Pearu puivat riitansa pit\xc3\xa4j\xc3\xa4noikeudessa, ei k\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4._NEWLINE_Maan lupauksen rakenne kuljettaa aikaa v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 pitkin hypp\xc3\xa4yksin, v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 pys\xc3\xa4hdyt\xc3\xa4\xc3\xa4n tuokiokuviin. S\xc3\xa4vyilt\xc3\xa4\xc3\xa4n se on v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kansankomediaa, v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ollaan jylh\xc3\xa4n synkiss\xc3\xa4 s\xc3\xa4vyiss\xc3\xa4. Toisinaan kuvaillaan luontoa runollisesti ja kerran kuvataan julmaa el\xc3\xa4inr\xc3\xa4\xc3\xa4kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4. Teokseen on vaikuttanut Raamatun Vanha Testamentti. Alussa on paratiisimainen tila, johon ihmiset saapuvat. Viattomuus s\xc3\xa4rkyy ja ihmiset kokevat syyllisyytt\xc3\xa4. Orun Pearu on kiusaaja, Mari tutkii hyv\xc3\xa4n ja pahan tiedon puuta, M\xc3\xb6kin-Madis on profeetta, jonka suusta kuulee totuuden. Linnut ja k\xc3\xa4\xc3\xa4rme saavat osansa huomiosta. Andres sulkeutuu lukemaan Raamatustaan kertomusta hurskaasta Jobista. Andreksen el\xc3\xa4m\xc3\xa4 t\xc3\xa4yttyy kivien raivaamisella, suon ojittamisella ja peltojen viljelyll\xc3\xa4, h\xc3\xa4n haluaa ty\xc3\xb6lleen siunauksen. Lopussa Andreksen poika Indrek l\xc3\xa4htee kaupunkiin opiskelemaan. H\xc3\xa4n on my\xc3\xb6s teoksen seuraavien osien p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6._NEWLINE_Teoksen tapahtumapaikan,Vargam\xc3\xa4en, esikuva oli Tammsaaren oma lapsuuskoti Albussa. Paikka on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n museona.\n_START_SECTION_\nKoulutie\n_START_PARAGRAPH_\nTotuuden ja oikeuden toinen osa Koulutie sijoittuu rehtori Mauruksen lukioon Tarttoon. Teoksen p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6n\xc3\xa4 on edellisen osan p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6n, M\xc3\xa4en Andreksen poika, Indrek. Teoksen muut henkil\xc3\xb6t ovat koululaisia, opettajia ja kaupungin muita asukkaita. Osa sen henkil\xc3\xb6ist\xc3\xa4 on hyvin erikoisia, osa traagisia. Koulupoikien kepposissa lent\xc3\xa4\xc3\xa4 hiki ja veri. Koulussa opiskellaan ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi ja my\xc3\xb6s osa oppilaista on per\xc3\xa4isin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4. Rehtori Maurus on alkujaan pappi, mutta Baltian saksalainen aateli on est\xc3\xa4nyt h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 pappisviran saamisen kansallismielisyyden takia; niinp\xc3\xa4 Maurus on ryhtynyt koulunpit\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi. Kirjan tapahtumat osuvat 1890-luvun j\xc3\xa4lkipuolelle. Koulun interi\xc3\xb6\xc3\xb6rit ja ihmiset esitell\xc3\xa4\xc3\xa4n nopean luonnosmaisesti, mutta sen henkinen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 kuvataan tarkasti. Omia n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4\xc3\xa4n Tammsaare esittelee v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 hassujen oppilaiden, juoppojen ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten tai kovia kokeneiden Baltian saksalaisten puheissa. Muutenkaan henkil\xc3\xb6t eiv\xc3\xa4t ole mitenk\xc3\xa4\xc3\xa4n siloteltuja: henkil\xc3\xb6t ovat resuisia ja he istuvat kapakassa vodkaryyppyjen ja suolakurkkujen parissa. Ter\xc3\xa4vimmin h\xc3\xa4n kuitenkin suomii virolaisten omia kansallisia pyrint\xc3\xb6j\xc3\xa4._NEWLINE_Teoksesta k\xc3\xa4y ilmi Tammsaaren kirkonvastainen asenne. H\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n kirkko oli p\xc3\xb6lyttynyt ja j\xc3\xa4ykistynyt organisaatio. Uskonnon sijasta Indrek taistelee itsens\xc3\xa4 Jumalan kanssa ja aivan lopussa Indrekille tapahtuu todellinen ihme._NEWLINE_Teoksen taustalla n\xc3\xa4kyy 1890-luvun Viro. Maassa elet\xc3\xa4\xc3\xa4n orastaneen kansallisen nousun sijasta ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4miskautta. Tartto tunnetaan nimell\xc3\xa4 Jurjev. Maaseudulla ponnistellaan irti feodaalisuudesta ja takapajuisuudesta, kaupungeissa v\xc3\xa4itell\xc3\xa4\xc3\xa4n loputtomasti Euroopan aatesuuntauksista, perustetaan tehtaita ja elinolot paranevat. Kuitenkin siin\xc3\xa4 kuvataan viel\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4ty-yhteiskuntaa: Indrekin koulun naapurissa k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4ismestarin leski vajoaa pyykk\xc3\xa4riksi._NEWLINE_Kirjailija k\xc3\xa4sittelee teoksessa my\xc3\xb6s saksalaistumista. Jos 1800-luvun Virossa halusi nousta yhteiskunnassa, piti ottaa saksalainen nimi ja opetella saksan kieli. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy Indrekin ihastuksen, Ramilda-neidin hahmossa. Saksalaistuneista virolaisista k\xc3\xa4ytettiin nime\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dkadakasaks\xe2\x80\x9d, katajasaksalainen. He \xc3\xa4rsyttiv\xc3\xa4t ja askarruttivat kirjailijaa._NEWLINE_Virossa yleinen kouluromaanin laajityyppi puuttuu suomalaisesta kirjallisuudesta l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ysin. Koulutiell\xc3\xa4-teoksen lukion esikuvana oli tarttolainen Treffnerin lukio, jota Tammsaare k\xc3\xa4vi 1898\xe2\x80\x931903. Lukio n\xc3\xa4ytteli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 osaa Viron kansallisessa her\xc3\xa4\xc3\xa4misess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSurmatulet\n_START_PARAGRAPH_\nTotuuden ja oikeuden kolmas osa Surmatulet sijoittuu vuoteen 1905. Koko Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n valtakuntaa ja siihen kuuluneita Suomea ja Viroa ravisteli vallankumous. Vallankumouksen syyt olivat moninaiset, mutta h\xc3\xa4vitty Japanin sota oli kansalle viimeinen pisara._NEWLINE_Teoksen p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6 Indrek on reputtanut ylioppilaskirjoituksissa ja ajelehtii miettien mit\xc3\xa4 tekisi. Yhdess\xc3\xa4 vuokrais\xc3\xa4nt\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tytt\xc3\xa4ren Kristin kanssa h\xc3\xa4n innostuu sosialismista ja vallankumouksesta. Ty\xc3\xb6l\xc3\xa4iset lakkoilevat, kaupungissa on mielenosoituksia ja vallankumouksellisia kokouksia. Kasakat hajottavat mielenosoituksia v\xc3\xa4kivalloin, sotilaat ampuvat v\xc3\xa4kijoukkoa ja ihmisi\xc3\xa4 menehtyy. Indrekin saa ruoskaniskun kaulaansa ja on mukana mielenosoituksessa, miss\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4 kuolee. Lopulta hallitus suostuu mielenosoittajien ja lakkolaisten vaatimuksiin._NEWLINE_Mist\xc3\xa4 vapaudessa ja vallankumouksessa oli oikein kyse? Kukaan ei tunnu tiet\xc3\xa4v\xc3\xa4n tarkalleen. Indrek k\xc3\xa4y yhdess\xc3\xa4 Kristin kanssa porvarisperheen luona kahvitilaisuudessa, miss\xc3\xa4 keskustellaan vallankumouksesta ja sosialismista oppivaiseen ja opettavaiseen s\xc3\xa4vyyn. Keskustelussa vilahtavat nimet Marx, Plehanov ja Lenin. Yksinkertaisissa oloissa el\xc3\xa4neisiin Indrekiin ja Kristiin tekev\xc3\xa4t my\xc3\xb6s vaikutuksen huoneiston kauneus ja tarjotut herkut: omenoita Krimilt\xc3\xa4, joita tarjoiltiin kristallivadilta. Kristi toteaakin: \xe2\x80\x9dKuulittehan miten h\xc3\xa4n toisti: me sosiaalidemokraatit, me sosiaalidemokraatit? Se oli rohkeaa, se oli kaunista, se oli vapaata.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Indrek p\xc3\xa4\xc3\xa4tyy ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n Kansan yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 -lehteen, jonka numeroita h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 luettavaksi my\xc3\xb6s kotiinsa Vargam\xc3\xa4elle. Hallitus kirist\xc3\xa4\xc3\xa4 otteitaan ja ilmapiiri\xc3\xa4 myrkytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t keskin\xc3\xa4iset ep\xc3\xa4ilyt nuuskijoista. Kuka kertoo asioita ohranalle?_NEWLINE_Vallankumouksellisen kuohunnan keskell\xc3\xa4 Indrek saa kotoaan kirjeen. \xc3\x84iti on vakavasti sairaana. Vallankumoukselliset p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 maaseudulle takavarikoimaan kartanonherrojen rahoja ja aseita sek\xc3\xa4 kertomaan aatteesta maalaisille. Indrek liittyy joukkoon, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n aikoo poiketa my\xc3\xb6hemmin reitilt\xc3\xa4 menn\xc3\xa4kseen Vargam\xc3\xa4elle. Retkest\xc3\xa4 tulee toisenlainen kuin mit\xc3\xa4 Indrek kuvitteli. Kaupungissa ry\xc3\xb6stet\xc3\xa4\xc3\xa4n viinakauppa. Sit\xc3\xa4 ei polteta, sill\xc3\xa4 sen yl\xc3\xa4kerrassa asuu lapsia. Maaseudulla estot h\xc3\xa4vi\xc3\xa4v\xc3\xa4t: ensimm\xc3\xa4isen kartanon sisustus h\xc3\xa4vitet\xc3\xa4\xc3\xa4n ja rakennuksia poltetaan. Is\xc3\xa4nt\xc3\xa4v\xc3\xa4ki oli saanut vihi\xc3\xa4 ja paennut, joten alustalaiset ry\xc3\xb6st\xc3\xa4v\xc3\xa4t tavaroita itselleen. Maalaiset toivovat, ett\xc3\xa4 paronien pellot, mets\xc3\xa4t ja niityt palautetaan kansalle. Er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toisessa kartanossa sama toistuu, t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vain on is\xc3\xa4nt\xc3\xa4, vanha kenraali, kotona. Vallankumoukselliset h\xc3\xa4p\xc3\xa4isev\xc3\xa4t is\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4 ja n\xc3\xa4hdess\xc3\xa4\xc3\xa4n, miten vanha ja miten vaikeaa h\xc3\xa4nen on liikkua, Indrekin valtaa suuttumus. H\xc3\xa4nen mieleens\xc3\xa4 palautuu oma raihnas is\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n tajuaa, ett\xc3\xa4 me kaikki ihmiset, riippumatta asemastamme yhteiskunnassa olemme samanlaisia. My\xc3\xb6s j\xc3\xa4rjet\xc3\xb6n ry\xc3\xb6stely ja h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4minen saavat h\xc3\xa4net suuttumaan, turhaan h\xc3\xa4n yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 est\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4kijoukon mellakoinnin._NEWLINE_Kun Indrek viimeinkin p\xc3\xa4\xc3\xa4see kotiinsa Vargam\xc3\xa4elle, h\xc3\xa4n kohtaa ik\xc3\xa4v\xc3\xa4n yll\xc3\xa4tyksen: sotilaat ovat k\xc3\xa4yneet pid\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja veljens\xc3\xa4. Joku h\xc3\xa4nen vallankumouksellisista yst\xc3\xa4vist\xc3\xa4\xc3\xa4n on ollut ilmiantaja ja h\xc3\xa4nen perheenj\xc3\xa4seni\xc3\xa4\xc3\xa4n kuulustellaan, jotta p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4isiin selville h\xc3\xa4nen aikeistaan. Indrekin \xc3\xa4iti on eritt\xc3\xa4in sairas ja joulua vietet\xc3\xa4\xc3\xa4n ankeissa tunnelmissa. Is\xc3\xa4 palaa pahoinpideltyn\xc3\xa4 ja katkeroituneena takaisin ja puhkeaa katkeraan vuodatukseen:\xe2\x80\x9d...Mutta miss\xc3\xa4 sitten on Jumala? Miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n on, kun ei n\xc3\xa4e t\xc3\xa4t\xc3\xa4 maailman kieroutta?...Vargam\xc3\xa4en Andres, kaikki el\xc3\xa4m\xc3\xa4si p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t olet tehnyt turhaa ty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Olet siitt\xc3\xa4nyt tytt\xc3\xa4ri\xc3\xa4 ja poikia, mutta heist\xc3\xa4 sinulle ei ole apua, koska tytt\xc3\xa4ret menev\xc3\xa4t miehelle ja pojat vie sota tai herrat ne surmaavat...\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Surmatulien teemana on ihmisen kamppailu yhteiskunnan kanssa. Kirjassa on my\xc3\xb6s nuorten haaveita paremmista ajoista sek\xc3\xa4 keski-ik\xc3\xa4isten lemmenhuolia. Huvittavat sivuhenkil\xc3\xb6t luovat tarinaan my\xc3\xb6s huumoria: paksu kauppias on aluksi vallankumouksen kannattaja, mutta luettuaan vallankumouksellisten lehtisist\xc3\xa4 riist\xc3\xa4vist\xc3\xa4, ihraisista kauppiaista h\xc3\xa4n loukkaantuu. H\xc3\xa4n ei ole lihava, h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 on vain kehittynyt vartalo. Vanhapoika Bystryi pohtii, onko vapautta sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 aina samassa ravintolassa samaan aikaan?_NEWLINE_Tammsaare kirjoitti Surmatulet nopeasti vuoden 1931 kes\xc3\xa4n aikana. Sen ilmestytty\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kritiikki ett\xc3\xa4 kirjailija olivat teokseen tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4. Tammsaare tilasi teoksen varastokappaleen itselleen ja merkitsi siihen poistettavat ja muutettavat kohdat. Romaanin uusi versio ei saapunut kustantamoon, sill\xc3\xa4 Tammsaare kuoli vuonna 1940. Ulkomaille paenneet virolaiset julkaisivat Totuuden ja oikeuden Saksassa ja Ruotsissa vuosina 1946\xe2\x80\x931948. Stalinismin ajan Virossa t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei tiedetty mit\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kun Surmatulet ilmestyi Virossa uudelleen vuonna 1954 komeana kuvitettuna laitoksena, haluttiin siit\xc3\xa4 osa neuvostokirjallisuutta. Sen loppuun liitettiin laaja kirjoitus teoksen poliittisista virheist\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 "oikeaoppinen" kuvaus tapahtumista Lenin-sitaatteineen. Vuonna 1968 Surmatulet ilmestyi Virossa j\xc3\xa4lleen, nyt Tammsaaren perikunnalta saadun kirjailijan itsens\xc3\xa4 muokkaaman k\xc3\xa4sikirjoituksen mukaan toimitettuna. Vuonna 1982 ilmestyi tutkijoiden toimittama tekstikriittinen versio, jonka katsotaan parhaiten t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tekij\xc3\xa4n n\xc3\xa4kemyksen teoksesta. Siihen perustuu my\xc3\xb6s vuonna 2007 ilmestynyt suomennos.\n_START_SECTION_\nKuolemantanssi\n_START_PARAGRAPH_\nTotuuden ja oikeuden nelj\xc3\xa4s osa, Kuolemantanssi ilmestyi vuonna 1932. Ajallisesti siin\xc3\xa4 hyp\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n 1920-luvulle, ensimm\xc3\xa4inen maailmansota on muuttanut ihmisten el\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja Viro on itsen\xc3\xa4inen tasavalta._NEWLINE_Indrek Paas on ollut Karinin kanssa naimisissa kymmenen vuotta. Heill\xc3\xa4 on kaksi tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4 ja kolmas lapsi, poika, on kuollut. Hetken hurmassa solmittu avioliitto on muuttunut keskin\xc3\xa4isen syyttelyn ja ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myyden aiheuttamaksi painajaiseksi._NEWLINE_Suomalainen Maria Jotuni kirjoitti samoihin aikoihin sijoittuvan avioliittoromaaninsa Huojuva talo. Siin\xc3\xa4 mies on syyllinen perheen vaikeuksiin. Tammsaaren romaanissa asiat ovat toisin, syyllinen on vaimo. Karin on lapsellinen, h\xc3\xa4ilyv\xc3\xa4inen ja mustasukkainen. Indrek s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kaikissa riidoissa malttinsa ja yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 oman totuutensa ja oikeutensa mukaan. Toisaalta Karinin tempoilussa voi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 my\xc3\xb6s oikeudettoman ihmisen nousun per\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n oikeuksiaan, h\xc3\xa4n on sent\xc3\xa4\xc3\xa4n perij\xc3\xa4t\xc3\xa4r ja perheen kotitalon omistaja. Toisaalta h\xc3\xa4n jotenkin aina p\xc3\xa4\xc3\xa4tyy pohdinnoissaan syytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Indreki\xc3\xa4 kaikesta kurjasta, mit\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n on. Riitelyyn kyll\xc3\xa4stynyt Indrek p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 muuttaa takaisin Vargam\xc3\xa4elle. Virossa on vuosien varrella paljonkin pohdittu sit\xc3\xa4, miten paljon Tammsaare on k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt romaaninsa aineistona omaa suhdettaan puolisoonsa K\xc3\xa4theen._NEWLINE_Tammsaaren pilkka osuu 1920-luvun Viron uuden liikemiespolven nousukasmaisuuteen. Autojen takapenkit sopivat miesten ja naisten kohtaamisille, puhelin pit\xc3\xa4\xc3\xa4 ihmiset jatkuvassa valmiudessa. Funktionalistista tyyli\xc3\xa4 edustavia valkoisia, tasakattoisia uudistaloja, joita voi edelleen ihailla Tallinnan N\xc3\xb5mmen kaupunginosassa, Tammsaare kuvaa lumipalatseiksi. Naiset tarkkailevat omaa ja toistensa ulkomuotoa ja miehet innostuvat urheilusta, yhteist\xc3\xa4 molemmille on nuoruuden palvonta. Rouvat viihtyv\xc3\xa4t kahviloissa ja heid\xc3\xa4n sivistyksens\xc3\xa4 ohuus selvi\xc3\xa4\xc3\xa4 viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n silloin, kun rouvat puhuvat loitsimisesta ja rukoilusta sairaan lapsen parantamisessa. Tammsaare vihjaa happamasti, ett\xc3\xa4 modernisaatio on tuhonnut naisten \xc3\xa4idinvaiston ja tilalle on tullut palvelijoiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ily sek\xc3\xa4 narsistinen usko seurapiiril\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4reiden hemmotteluihin._NEWLINE_Onnen l\xc3\xb6yt\xc3\xa4minen osoittautuu mahdottomuudeksi t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Tammsaaren teoksessa. Indrekin ote asioista kirpoaa ja h\xc3\xa4n havaitsee kamppailunsa toivottomuuden. Onni pakenee, mutta voiko ihminen pysy\xc3\xa4 omana itsen\xc3\xa4\xc3\xa4n?\n_START_SECTION_\nKotiinpaluu\n_START_PARAGRAPH_\nIndrek saapuu y\xc3\xb6n pimeydess\xc3\xa4 lapsuuskotiinsa Vargam\xc3\xa4elle. Lehdet ovat leimanneet h\xc3\xa4net murhamieheksi. Indrek asettuu asumaan is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Andreksen kanssa pikkum\xc3\xb6kkiin, minne is\xc3\xa4 on vet\xc3\xa4ytynyt viett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vanhuudenp\xc3\xa4ivi\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tilaa viljelee tyt\xc3\xa4r yhdess\xc3\xa4 miehens\xc3\xa4 kanssa. Varsinaiselta ammatiltaan Andreksen v\xc3\xa4vy on puusepp\xc3\xa4 ja suhtautuu maanviljelyyn liiketoimena. Andrekselle se oli maahengen t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 kamppailua vihamielist\xc3\xa4 luontoa vastaan._NEWLINE_Indrek ryhtyy ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n, jota kutsuu pakkoty\xc3\xb6ksi. H\xc3\xa4n ryhtyy kaivamaan auki umpeen p\xc3\xa4\xc3\xa4sseit\xc3\xa4 ojia l\xc3\xa4heiselt\xc3\xa4 suolta. H\xc3\xa4n haluaa saada ruumiillisesta ty\xc3\xb6st\xc3\xa4 maaseudulla mielenrauhaa jonka menetti kaupunkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja ep\xc3\xa4onnistuneen, riitaisan avioliiton my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Ojia kaivaessaan h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 elvytt\xc3\xa4\xc3\xa4 is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 haaveen l\xc3\xa4heisen joen perkaamisesta. Jos suot olisi kunnolla ojitetut ja joki perattu, maa kuivuisi ja saataisiin entist\xc3\xa4 suuremmat sadot, on ollut is\xc3\xa4n ajatuksena._NEWLINE_Is\xc3\xa4 Andres viett\xc3\xa4\xc3\xa4 vanhuuttaa pohtien ihmisen osaa ja Jumalaa. Naapurin is\xc3\xa4nt\xc3\xa4, vanha riitakumppani Orun Pearu on my\xc3\xb6s luopunut is\xc3\xa4nnyydest\xc3\xa4 ja viett\xc3\xa4\xc3\xa4 vanhuuttaan tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kummallisia kaavailuja siit\xc3\xa4 kenelle tila kuuluisi testamentata, jotta h\xc3\xa4nen oma verens\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilyisi Vargam\xc3\xa4ell\xc3\xa4. Orun Pearun pojanpoika Eedi on vammautunut onnettomuudessa eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 ole is\xc3\xa4nn\xc3\xa4ksi. Vanhat is\xc3\xa4nn\xc3\xa4t, jotka nuoruudessaan kiisteliv\xc3\xa4t kovasti ja kiusasivat toisiaan muun muassa ojia t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4, pohtivat sovintoa. Mentiink\xc3\xb6 voiman tunnossa riitelyss\xc3\xa4 ja lakituvassa k\xc3\xa4ynneiss\xc3\xa4 kuitenkin liian pitk\xc3\xa4lle?_NEWLINE_Kes\xc3\xa4renki Ott ja kaupungista piikomaan tullut, Indrekin entinen lastenhoitaja, Tiina aiheuttavat Vargam\xc3\xa4ell\xc3\xa4 h\xc3\xa4mmennyst\xc3\xa4 ja ik\xc3\xa4vi\xc3\xa4 tilanteita. Ott on urheilullinen nuorimies johon tyt\xc3\xb6t ja nuoret naiset ihastuvat. Tyt\xc3\xb6t kadehtivat Tiinan kaupunkilaista olemus ja kaikki pojat aina Orun Eedi\xc3\xa4 my\xc3\xb6den ihastuvat h\xc3\xa4neen, mutta kehen Tiina on oikeasti rakastunut ja mit\xc3\xa4 h\xc3\xa4n tekee Vargam\xc3\xa4ell\xc3\xa4? Nuorten suhteet ajautuvat lopulta umpikujaan ja aiheuttavat tragedian._NEWLINE_Romaanin taustalla n\xc3\xa4kyy Viron maaseudun v\xc3\xa4hitt\xc3\xa4inen nykyaikaistuminen. Ihmiset lukevat sanomalehti\xc3\xa4 ja keskustelevat niiden kirjoituksista, nuoret harrastavat urheilua, poliisi ja pappi liikkuvat autolla. Puhutaan itsen\xc3\xa4istyneen Viron politiikasta, siit\xc3\xa4 mik\xc3\xa4 puolue on vallassa Toompealla._NEWLINE_Teoksen lopussa Andres n\xc3\xa4kee haaveensa toteutuvan, joen perkaaminen aloitetaan. Toteutuuko vanhuksen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 viimein totuus ja oikeus? Indrekille selvi\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Tiina on koko ajan ollut rakastunut h\xc3\xa4neen, sill\xc3\xa4 juuri Tiina on se tytt\xc3\xb6, jolle Indrek Koulutiess\xc3\xa4 teki aidon ihmeen. Indrek l\xc3\xa4htee yhdess\xc3\xa4 Tiinan kanssa muualle lapsuusmaisemistaan. Onko Indrekin levoton el\xc3\xa4m\xc3\xa4 viimein saanut rauhan? Romaani ei vastaa kumpaankaan kysymykseen, vaan j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 lukijansa miettim\xc3\xa4\xc3\xa4n niit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSuomennokset\n_START_PARAGRAPH_\nTotuus ja oikeus -romaanisarjan osat Maan lupaus, Koulutie, Surmatulet, Kuolemantanssi sek\xc3\xa4 Kotiinpaluu on suomeksi k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4nyt Juhani Salokannel, ja ne on julkaistu vuosina 2002\xe2\x80\x932013. Vuosina 1932 ja 1935 ilmestyiv\xc3\xa4t Totuuden ja oikeuden ensimm\xc3\xa4inen ja viimeinen osa suomeksi Erkki Reijosen suomentamina. Vaikka tuolloin elettiin heimohengen aikaa, saivat kirjat melko heikon myyntimenestyksen. Mika Waltari ja Lauri Viljanen arvostelivat ne ja totesivat Tammsaaren olevan eurooppalaista tasoa olevan kirjailijan ja kertojan.'