b'\n_START_ARTICLE_\nSaurmag I\n_START_PARAGRAPH_\nSaurmag I (georg. \xe1\x83\xa1\xe1\x83\x90\xe1\x83\xa3\xe1\x83\xa0\xe1\x83\x9b\xe1\x83\x90\xe1\x83\x92\xe1\x83\x98) oli Kartlin (antiikin l\xc3\xa4hteiden nimell\xc3\xa4 Iberia tunteman muinaisen georgialaisen kuningaskunnan) hallitsija. Keskiaikaisten georgialaisten kronikoiden perinteisiss\xc3\xa4 kuningaslistoissa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Iberian toisena kuninkaana. Professori Cyril Toumanoff ehdottaa vuosia 234\xe2\x80\x93159 eaa. Saurmagin hallinnon ajankohdaksi._NEWLINE_Noin vuonna 800 kirjoitettu "Kuninkaiden el\xc3\xa4m\xc3\xa4" pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Saurmagia kuningas Parnavaz I:n, Parnavaziani-dynastian perustajan, poikana ja seuraajana. Siin\xc3\xa4 vahvistetaan Iberian kuninkaiden primogenituuriin perustuva valtaannousuj\xc3\xa4rjestys. Kertomuksen mukaan valtakunnan aateliset yhdistiv\xc3\xa4t voimansa surmatakseen Saurmagin. Saatuaan tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 juonesta Saurmag pakeni dzurdzukien maahan (mahdollisesti nykyisten vainahien esi-isi\xc3\xa4), joka oli h\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 kotimaa. Dzurdzukien avulla Saurmag murskasi kapinan ja loi uuden aatelisten luokan, joka oli suoraan riippuvainen kruunusta._NEWLINE_Kronikassa kerrotaan my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 Saurmag noudatti is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 omaksumaa seleukideja kannattavaa politiikkaa. Iberian siteet ajan iranilaiseen maailmaan korostuvat my\xc3\xb6s itse nimess\xc3\xa4 "Saurmag", joka perustuu skyyttil\xc3\xa4is\xe2\x80\x93sarmaattilaisten kielten juureen. Saurmagin kerrotaan kuolleen ilman miespuolista perillist\xc3\xa4, joten h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 seurasi h\xc3\xa4nen adoptiopoikansa ja v\xc3\xa4vyns\xc3\xa4 Mirian I.'