b'\n_START_ARTICLE_\nFerdinand Nikkinen\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinand Nikkisen vanhemmat olivat is\xc3\xa4 Aleksanteri Nikkinen ja \xc3\xa4iti Heta Hagert. Ferdinand syntyi viidenten\xc3\xa4 lapsena Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 Polvij\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 1894. Perhe muutti vuonna 1896 Rantasalmelle, josta se oli saanut omistukseensa suurtilan. Tilalla ty\xc3\xb6skenteli my\xc3\xb6s valtav\xc3\xa4est\xc3\xb6n edustajia. Useimmista romaneista poiketen perhe ei kierrellyt lainkaan. Nikkisten kerrotaan hankkineen omaisuutensa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarillisen armeijan palveluksessa.\n_START_SECTION_\nLapsuus ja opinnot\n_START_PARAGRAPH_\nNikkinen k\xc3\xa4vi nelj\xc3\xa4 vuotta kansakoulua. H\xc3\xa4n kiinnostui nuorena musiikista ja p\xc3\xa4\xc3\xa4si opiskelemaan viulun soittoa Helsingin musiikkiopistoon (nyk. Sibelius-Akatemia), jossa opiskeli vuosina 1915\xe2\x80\x931921. H\xc3\xa4nen p\xc3\xa4\xc3\xa4aineensa oli alun perin viulu ja sivuaineensa laulu, mutta vuodesta 1919 l\xc3\xa4htien h\xc3\xa4n opiskeli laulua p\xc3\xa4\xc3\xa4aineenaan.\n_START_SECTION_\nTy\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nOpintojensa j\xc3\xa4lkeen Ferdinand Nikkinen kiersi Suomea laulajana taiteilijanimell\xc3\xa4\xc3\xa4n Ferdinand Gaalo. Nikkist\xc3\xa4 s\xc3\xa4esti pianisti tai salonkiorkesteri ja h\xc3\xa4n esiintyi usein Mimmi Borgin kanssa. Kotonaan Taka-T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Nikkinen antoi laulutunteja. H\xc3\xa4n kiersi my\xc3\xb6s kauppamatkustajana ja vieraili matkoillaan vaikutusvaltaisten romanien kodeissa.\n_START_SECTION_\nAktivismi\n_START_PARAGRAPH_\nNikkinen oli nuoruudessaan osallistunut kristillisen Mustalaisl\xc3\xa4hetyksen toimintaan. Sotien j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4nen suhtautumisensa muuttui jyrk\xc3\xa4sti ja h\xc3\xa4n tuli tunnetuksi vannoutuneena ateistina. Nikkinen oli aloitteentekij\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuonna 1946 sis\xc3\xa4asiainministeri\xc3\xb6lle kirjoitetussa kirjelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4, jossa vaadittiin, ett\xc3\xa4 romanit on otettava mukaan romanipolitiikan suunnitteluun. Kirjelm\xc3\xa4 oli suunnattu Mustalaisl\xc3\xa4hetyksen silloista sulauttamispolitiikkaa vastaan. Nikkinen kiersi ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sen allekirjoittajiksi 364 romania ymp\xc3\xa4ri Suomea._NEWLINE_Nikkinen kritisoi useassa yhteydess\xc3\xa4 Mustalaisl\xc3\xa4hetyst\xc3\xa4 ja oli huolissaan Karjalan kannakselta evakuoitujen romanien kohtalosta. M\xc3\xa4kkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli 1950-luvulla yhteiskunnan tuen ulkopuolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt evakkoleiri. Sen olot olivat niin kurjat, ett\xc3\xa4 jotkut romanit joutuivat antamaan lapsensa Mustalaisl\xc3\xa4hetyksen huostaan, jossa n\xc3\xa4m\xc3\xa4 erotettiin perheist\xc3\xa4\xc3\xa4n ja suomalaistettiin. Nikkinen huomautti mielipidekirjoituksissaan, ett\xc3\xa4 kaikki romaneille tarjottu toiminta oli kristillist\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1953 Nikkinen oli mukana perustamassa Romanengo Staggos ry:t\xc3\xa4 (Romanien liitto). Yhdistyksen tavoitteena oli kohottaa romanien omatoimisuuden pohjalta heid\xc3\xa4n sivistyksellist\xc3\xa4 ja taloudellista asemaansa sek\xc3\xa4 toimia romanikielen ja romanikulttuurin s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4miseksi. Yhdistyksen edustajat vierailivat eduskunnassa, jossa jossa he tekiv\xc3\xa4t aloitteen romaniv\xc3\xa4est\xc3\xb6n heikkojen asuinolosuhteiden kehitt\xc3\xa4miseksi. Romanengo Staggos uudisti valtiovallalle aiemmin j\xc3\xa4tetyn kirjelm\xc3\xa4n, mutta yhdistyksen toiminta hiipui muutaman vuoden j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Romanengo Staggosin aloite johti kuitenkin selvityksen tekemiseen romanien asemasta Suomessa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tuloksena perustettiin sosiaali- ja terveysministeri\xc3\xb6n yhteyteen vuonna 1956 Mustalaisasiain neuvottelukunta (nyk. Romaniasiain neuvottelukunta), joka aloitti hallinnollisen yhteisty\xc3\xb6n kehitt\xc3\xa4misen romaniv\xc3\xa4est\xc3\xb6n ja valtiovallan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4._NEWLINE_Nikkisen asemaa romaniv\xc3\xa4est\xc3\xb6n keskuudessa pidettiin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4, ja h\xc3\xa4nen toimintansa vaikutti 1960-luvulla tapahtuneeseen romanien omaehtoiseen aktivoitumiseen. Vuonna 1967 perustettiin Suomen Mustalaisyhdistys (nyk. Suomen Romaniyhdistys), jonka perustavassa kokouksessa t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in jo 73-vuotias Nikkinen oli l\xc3\xa4sn\xc3\xa4. Nikkinen kirjoitti my\xc3\xb6s romanien asiaa k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4n kirjan, mutta se j\xc3\xa4i viimeistelem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ja julkaisematta.\n_START_SECTION_\nPerhe ja perikunta\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinand Nikkinen meni naimisiin vuonna 1917 Fannin (o.s. Laaksonen) kanssa, ja he saivat viisi lasta. Liiton p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 avioeroon Nikkinen avioitui uudelleen vuonna 1944 Annan (o.s. Laitinen) kanssa, ja he saivat kaksi lasta. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 avioliitosta syntynyt Reima Nikkinen on tanssija ja romaniaktivisti.'