b'\n_START_ARTICLE_\nKivenveisto\n_START_PARAGRAPH_\nKivenveisto on kiven veist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 eli ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen kiven poistamista hallitusti niin ett\xc3\xa4 kivest\xc3\xa4 muodostuu veistos.\n_START_SECTION_\nLuolien ja kallioiden veist\xc3\xa4minen\n_START_PARAGRAPH_\nLuolia on veistetty temppeleiksi jo muinaisina aikoina eri puolilla maailmaa. Intiassa luolien seinien veisto lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi 200-luvulla eaa. buddhalaisuuden my\xc3\xb6t\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin tapa kukoisti my\xc3\xb6s Kiinassa ja Sri Lankassa. Buddhalaisessa Intiassa alettiin 100-luvulla eaa. kaivaa kallioihin temppeleit\xc3\xa4 (chaitya). Hindulaisessa Intiassa 600-luvulla Mahabalipuranin kallion sein\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n veistettiin Vishnu-jumalan el\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheet, Gangesin alajuoksulle rakennettiin valtava reliefiveistoskokonaisuus, ja 900-luvulla Mysoren l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitseva graniittivuorenhuippu veistettiin Gomateswaran ihmishahmoksi.\n_START_SECTION_\nTalismaanit\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopasta ja Aasiasta tunnetaan 25\xc2\xa0000 vuotta vanhoja naishahmoja ja \xc3\xa4itihahmoja edustavia veistoksia. Niiden arvellaan olleen talismaaneja, joiden suojaava voima helpotti raskautta. V\xc3\xa4h\xc3\xa4st\xc3\xa4-Aasiasta l\xc3\xb6ytyneet kitaranmuotoiset taikaesineet esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t \xc3\xa4iti Jumalaa. Sumerilaisten pienet veistokset, votiivilahjat, ovat ihmist\xc3\xa4 korvaavia hahmoja._NEWLINE_Mesopotamiassa kivest\xc3\xa4 veistettiin nupin, sormuksen tai sylinterin mallisia leimasimia. Niill\xc3\xa4 voitiin merkit\xc3\xa4 kauppatavaran omistus tai kirjeen aitous, mutta ne toimivat my\xc3\xb6s omistajansa amulettina. Amuletteja tehtiin paljon my\xc3\xb6s muinaisessa Egyptiss\xc3\xa4._NEWLINE_Amerikan mayaintiaanit ripustiat rakennusten tai patsaiden juurelle pieni\xc3\xa4 kivest\xc3\xa4 kaiverrettuja amuletteja, ja conopa-inkat k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t laamaa tai alpakkaa esitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 talismaaneja, joiden koloon laitetuista pirist\xc3\xa4vist\xc3\xa4 lehdist\xc3\xa4 saatiin maagista voimaa._NEWLINE_Kiinassa hallitsijan maallisten j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sten p\xc3\xa4\xc3\xa4lle asetettiin jadekivest\xc3\xa4 veistetty kiekko symboloimaan kosmisia voimia.\n_START_SECTION_\nKivikirjoitus\n_START_PARAGRAPH_\nSuuriin kiviin kuten obeliskeihin, steeloihin ja pylv\xc3\xa4isiin on veistetty kirjoitusta. Mesopotamiassa vallanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4t ikuistivat itsens\xc3\xa4 steeloihin, joissa heid\xc3\xa4t esitettiin kaupunkisuunnittelijoina ja lains\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4jin\xc3\xa4, kuten Hammurabi. Intialainen hallitsija Ashoka sijoitti ymp\xc3\xa4ri maata satoja stambhoja, korkeita pilareita, joihin oli kaiverrettu 14 kehotusta antautumaan dharman tai omantuntonsa johdatettaviksi. Antiikin Roomasta tunnetaan esimerkiksi Trajanuksen pylv\xc3\xa4s, jossa ylistet\xc3\xa4\xc3\xa4n koko valtakunnan voimaa, uskonnollisuutta, \xc3\xa4lykkyytt\xc3\xa4 ja inhimillisyytt\xc3\xa4. My\xc3\xb6s mayat pystyttiv\xc3\xa4t lukuisia steeloja.\n_START_SECTION_\nSuuret kiviveistokset\n_START_PARAGRAPH_\nKuvanveistoa on aina k\xc3\xa4ytetty hallitsijan vallan ilmaisemiseen. Muinaisessa Egyptiss\xc3\xa4 kivest\xc3\xa4 veistettiin valtaisia patsaita kuten faraoiden muotokuvia ja sfinksej\xc3\xa4. Suuria kivipatsaita tunnetaan my\xc3\xb6s esimerkiksi Persepolisista sek\xc3\xa4 Mesoamerikan Tulasta ja olmeekeilta. Roomassa valtaa edustivat suuret riemukaaret ja akveduktit, joita rakennettiin viel\xc3\xa4 senkin j\xc3\xa4lkeen kun lyijyputket oli keksitty.\n_START_SECTION_\nMuotokuvat\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 muotokuvia kivest\xc3\xa4 veistiv\xc3\xa4t sumerilaiset, ja historian suuria muotokuvien veist\xc3\xa4ji\xc3\xa4 olivat egyptil\xc3\xa4iset ja heid\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 roomalaiset. Hellenismin aikana yleistyi rintakuva. Rooman hallitsijoiden muotokuvat veistettiin korostamaan heiss\xc3\xa4 tiettyj\xc3\xa4 piirteit\xc3\xa4. Muotokuvaperinne kehittyi gotiikan aikana ja nousi kukoistukseensa 1400-luvulla. Renessanssin aikana muotokuvien tekeminen kuuluisista ihmisist\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi.\n_START_SECTION_\nHautaveistokset\n_START_PARAGRAPH_\nVainajan ikuistaminen on ollut yleinen veistostaiteen aihe eri kulttuureissa. Esimerkiksi roomalaiset koristelivat sarkofaginsa kohokuvilla. Keskiajalla aateliston ja papiston arkkujen p\xc3\xa4\xc3\xa4lle veistettiin el\xc3\xa4m\xc3\xa4naikaisia vallan merkkej\xc3\xa4 kuten miekkoja ja papinsauvoja sek\xc3\xa4 el\xc3\xa4imi\xc3\xa4. Barokissa hautaveistoksista tuli mahtipontisia ja taituruudella tehtyj\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPolitiikan ty\xc3\xb6kaluna\n_START_PARAGRAPH_\nPoliittinen taide oli suosiossa etenkin antiikin Roomassa. Muistomerkkien, pylv\xc3\xa4iden ja riemukaarien kohokuvat saivat aiheensa historiallisista tapahtumista, ja keisarit kuten Augustus pyrkiv\xc3\xa4t esimerkiksi korostamaan niill\xc3\xa4 paremmuuttaan ja ty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n rauhantekij\xc3\xa4n\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nGotiikka\n_START_PARAGRAPH_\nKeskiajalla eurooppalainen kuvanveisto palveli t\xc3\xa4ysin kristinuskoa. Romaaninen pyh\xc3\xa4 kuvataide muuttui gotiikan saapumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 naturalistiseksi. Veistoksia tehtiin pyhimyksist\xc3\xa4, ja hahmojen kasvot alettiin kuvata aiempaa yksil\xc3\xb6llisemmiksi. Goottilaisissa katedraaleissa on hyvin runsaasti erimuotoista veistostaidetta. Niin sis\xc3\xa4tilojen pilarit ja alttarit kuin rakennusten julkisivutkin koristeltiin kohokuvilla ja veistoksilla.\n_START_SECTION_\nRenessanssi\n_START_PARAGRAPH_\nRenessanssin aikana antiikin kuvanveistotaiteen arvostus palasi. Alaston miesvartalo alkoi symbolisoida sankaruutta ja naisvartalo kauneutta. Kuvanveist\xc3\xa4jien sosiaalinen asema parani kuin he saivat sivistyneist\xc3\xb6st\xc3\xa4 tukijoita, ja kuvanveistosta tuli vapaa taide. Aikakauden merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 veistoksia ovat Michelangelon marmoriveistokset kuten Daavid. 1600-luvun barokin kuvanveistotaiteen tunnetuin edustaja on Gian Lorenzo Bernini, jonka teoksia Roomassa on runsaasti.\n_START_SECTION_\nUusi aika\n_START_PARAGRAPH_\nRanskan vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen kuvanveisto j\xc3\xa4i taka-alalle, sill\xc3\xa4 uudet muoti-ilmi\xc3\xb6t pitiv\xc3\xa4t sit\xc3\xa4 ep\xc3\xa4romanttisena. 1800-luvun veist\xc3\xa4jist\xc3\xa4 tunnetuin on Auguste Rodin, jonka ty\xc3\xb6t haastoivat perinteisen kuvanveiston. Koko kansan ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4m\xc3\xa4 kivenveistotaide hiipui pois 1900-luvun alkupuoleen menness\xc3\xa4. Muodot yksinkertaistuivat, ja julkiset veistokset muuttuivat abstrakteiksi.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4ri\n_START_PARAGRAPH_\nVeistetty kivi on historian saatossa toisinaan ollut tapana v\xc3\xa4rj\xc3\xa4t\xc3\xa4 ja toisinaan j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 luonnollisen v\xc3\xa4riseksi. Kiviveistoksia v\xc3\xa4rj\xc3\xa4ttiin esimerkiksi muinaisessa Egyptiss\xc3\xa4, antiikin Kreikassa, keskiajalla romaanisen ja goottisen taiteen aikana sek\xc3\xa4 renessanssin aikana. Sen sijaan 300-luvulta eaa. alkaen hellenismin ja Rooman valtakunnan aikana aina keskiajalle asti veistokset eiv\xc3\xa4t olleet moniv\xc3\xa4risi\xc3\xa4. Uudessa veistostaiteessa 1900-luvulta alkaen on v\xc3\xa4ri\xc3\xa4 j\xc3\xa4lleen arvostettu.\n_START_SECTION_\nKivi\n_START_PARAGRAPH_\nVeistett\xc3\xa4v\xc3\xa4 raakakivi saadaan kivilouhokselta. Yleisi\xc3\xa4 veistett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kivi\xc3\xa4 ovat marmori, alabasteri, travertiini, kalkkikivi, hiekkakivi ja graniitti. Kivet eroavat toisistaan paitsi koostumuksen ja ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6n, my\xc3\xb6s esimerkiksi kovuuden suhteen, ja erilaiset kivet vaativat erilaisia veistotapoja ja -ty\xc3\xb6kaluja.\n_START_SECTION_\nVerstas ja ty\xc3\xb6kalut\n_START_PARAGRAPH_\nKivenveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skentelee verstaassa, jonka ominaisuudet ja asennukset vastaavat veist\xc3\xa4j\xc3\xa4n tarpeita ja k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ty\xc3\xb6kaluja._NEWLINE_Kive\xc3\xa4 veistet\xc3\xa4\xc3\xa4n monenlaisilla ty\xc3\xb6kaluilla. Kivenveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 monenlaisia talttoja, joita ly\xc3\xb6d\xc3\xa4\xc3\xa4n nuijalla. Muita yleisi\xc3\xa4 ty\xc3\xb6kaluja ovat esimerkiksi lekat ja paineilmavasarat. Viimeistelyss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4sity\xc3\xb6kaluja kuten viiloja, karborundumia ja hiomapaperia tai s\xc3\xa4hk\xc3\xb6k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isi\xc3\xa4 laitteita kuten poraa tai hiomakonetta. Kiillottaminen tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi hiomakoneeseen liitetyll\xc3\xa4 kangaslaikalla._NEWLINE_Veistoty\xc3\xb6kalujen lis\xc3\xa4ksi kivenveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 voi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kiven mittaamiseen esimerkiksi pistesiirtolaitetta ja erikokoisia harppeja.\n_START_SECTION_\nTy\xc3\xb6vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen kiven veist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 teoksesta voidaan tehd\xc3\xa4 pienoismalli, joka vastaa tarkasti lopullisen ty\xc3\xb6n mittasuhteita, v\xc3\xa4rej\xc3\xa4 ja materiaalia. Jos pienoismalli tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n kipsist\xc3\xa4 ja lopullisen ty\xc3\xb6n kokoon, sit\xc3\xa4 nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n malliksi. Mittasuhteiden siirto kiviveistokseen tapahtuu pisteiden avulla hahmottelemisella, joka tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi luotinuoralla, kehikoilla, kolmella harpilla tai nykyisin useimmin pistesiirtolaitteella._NEWLINE_Suora kuvanveisto tarkoittaa veist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 suoraan lopulliseen materiaaliin ilman pienoismallin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Kivenveisto alkaa siluetin tekemisell\xc3\xa4, jossa lohkaretta pienennet\xc3\xa4\xc3\xa4n hahmottelemalla siihen kuvallisen idean yksinkertaiset \xc3\xa4\xc3\xa4riviivat. Karkean veist\xc3\xa4misen vaiheessa materiaalia hakataan pois taltalla, kunnes saadaan esiin veistoksen hallitsevat muodot ja mittasuhteet. Seuraavassa vaiheessa muotoillaan yksityiskohdat. Viimeistelyss\xc3\xa4 veistokselle annetaan sen lopullinen pintarakenne. Eri kivilajit sallivat tai vaativat tietynlaisen viimeistelyn, ja pintaj\xc3\xa4lki riippuu ty\xc3\xb6kalun valinnasta. Viimeistelyss\xc3\xa4 voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkiksi hiomapaperia, karborundum-kive\xc3\xa4 ja erilaisia talttoja. Kiilto saadaan halutessa aikaan siihen tarkoitetuilla erityistuotteilla. Veistokseen voi my\xc3\xb6s lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 vahakerroksen, joka antaa pinnalle kest\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4.'