b'\n_START_ARTICLE_\nRuotsin vesist\xc3\xb6alueet\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsin vesist\xc3\xb6alueet (ruots. avrinningsomr\xc3\xa5den), tai lyhyemmin Ruotsin vesist\xc3\xb6t, ovat ne mereen laskevat jokien valuma-alueet, jotka ovat osittain tai kokonaan Ruotsin alueella. Valuma-alueella tarkoitetaan vedenjakajan rajaamaa alueellista kokonaisuutta, jolta joki, puro tai muu lasku-uoma (ruots. vattendrag) ker\xc3\xa4\xc3\xa4 kaiken sateen kautta tulleen vetens\xc3\xa4, joka ei ole enn\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt haihtumaan alueelta. Suuria valuma-alueita kutsutaan vesist\xc3\xb6iksi tai vesist\xc3\xb6alueiksi ja t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 vesist\xc3\xb6alueita on Ruotsissa viel\xc3\xa4 nimitetty p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueiksi (ruots. huvudavrinningsomr\xc3\xa5den).\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen vesist\xc3\xb6alueiden kartoitusty\xc3\xb6 k\xc3\xa4ynnistyi Ruotsissa vuonna 1908, jolloin my\xc3\xb6s Ruotsin Hydrograafinen toimisto (ruots. Hydrografiska byron) perustettiin. Kartoituksen tulokset julkaistiin vuosina 1917\xe2\x80\x931951 julkaisussa \xe2\x80\x9dDe svenska vattendragens arealf\xc3\xb6rhollanden\xe2\x80\x9d. Seuraava vesist\xc3\xb6alueiden kartoitus alkoi vuonna 1980. Nyt valuma-alueet kartoitettiin Ruotsin topografisten karttojen avulla. N\xc3\xa4iden kartoitusten tulokset julkaistiin vuosina 1994\xe2\x80\x932000 nelisarjaisessa raporttisarjassa \xe2\x80\x9dAvrinningsomr\xc3\xa5den i Sverige\xe2\x80\x9d. Toisessa kartoituksessa korjattiin ensimm\xc3\xa4isen kartoituksen ep\xc3\xa4tarkkuuksia, mutta esimerkiksi muutamien pienten p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueiden status s\xc3\xa4ilytettiin, vaikka niiden pinta-ala olikin alle rajana pidetty\xc3\xa4 200 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJakoperusteet\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsin vesist\xc3\xb6t laskevat ensisijaisesti It\xc3\xa4mereen ja Atlantin Pohjanmerell\xc3\xa4 Kattegatiin ja Skagerrakiin, mutta Pohjois-Ruotsissa on muutama p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alue, jotka laskevat Pohjois-Norjan rannikolle. Koska vesist\xc3\xb6alueiden jokien valuma-alueiden pinta-alat ovat erikokoiset, on p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueiksi valittu niist\xc3\xa4 pinta-alaltaan suurimmat. Raja-arvona pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 200 neli\xc3\xb6kilometrin suuruista valuma-aluetta. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kattavat yhdess\xc3\xa4 suuren osan Ruotsin pinta-alasta. Mantereella on p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueita 112, jotka on numeroitu Tornionjoen vesist\xc3\xb6alueesta (numero 1) alkaen juoksevalla numeroinnilla. Tornionjoen vesist\xc3\xb6alue on yhteinen Suomen kanssa koko Ruotsin ja Suomen v\xc3\xa4lisen rajan matkalta. N\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi on Pohjois-Ruotsissa nelj\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6aluetta, joiden latva-alueet sijaitsevat Norjan rajan tuntumassa, mutta ne laskevat Norjan l\xc3\xa4pi Atlanttiin. Toisaalta my\xc3\xb6s osa ruotsalaisista valuma-alueista ulottuu Norjan puolelle, vaikka ne laskevatkin Ruotsin kautta It\xc3\xa4mereen tai Pohjanmereen. Lis\xc3\xa4ksi It\xc3\xa4meren suurilla saarilla on kolme p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6aluetta: \xc3\x96\xc3\xb6lannin p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alue ja kaksi Gotlannin p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6aluetta. P\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueet eiv\xc3\xa4t riit\xc3\xa4 peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n koko Ruotsia, vaan niiden v\xc3\xa4liin l\xc3\xa4helle merenrannikoita j\xc3\xa4\xc3\xa4 pieni\xc3\xa4 vesist\xc3\xb6alueita (ruots. kustomr\xc3\xa5den). Rannikoiden vesist\xc3\xb6alueilla voi sijaita useita pieni\xc3\xa4 valuma-alueita. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 kutsutaan rannikon valuma-alueiksi (ruots. kustavattendrag)._NEWLINE_Ruotsissa on 27\xc2\xa0663 rekister\xc3\xb6ity\xc3\xa4 lasku-uomaa (ruots. vattendrag), joiden yhteispituus on 192\xc2\xa0000 kilometri\xc3\xa4. Pisin joki on G\xc3\xb6tajoki, jonka pituudeksi on ilmoitettu 731 kilometri\xc3\xa4, ja toiseksi pisin joki on Daljoki, jonka pituus on 541 kilometri\xc3\xa4. Pitkien jokien valuma-alueiden pinta-alat ovat suuria. Esimerkiksi G\xc3\xb6tajoen p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueen pinta-ala on 50\xc2\xa0115 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4, josta 15\xc2\xa0% sijaitsee Norjassa, ja Tornionjoen p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alue on alaltaan 39\xc2\xa0789 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4, josta 36\xc2\xa0% sijaitsee Suomessa. _NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueet, joiden p\xc3\xa4\xc3\xa4joki on usein pitk\xc3\xa4 ja monihaarainen, on k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llist\xc3\xa4 jakaa pienempiin alueisiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n niin, ett\xc3\xa4 jokainen suuri sivujoki muodostaa oman valuma-alueensa ja mahdollisesti suurimmat sivujokien sivujoet omansa (ruots. delavrinningsomr\xc3\xa5de).\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6aluetunnus\n_START_PARAGRAPH_\nMantereella on p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueita 112, jotka on numeroitu alkaen Tornionjoen p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueesta (numero 1) alkaen. Tornionjoelta on edetty kohti etel\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kierretty Sk\xc3\xa5nen ymp\xc3\xa4ri kohti Norjan rajaa, miss\xc3\xa4 sijaitsee sijaitsee Enningdal\xc3\xa4lvenin p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alue (numero 112). Pohjois-Ruotsissa sijaitsevat nelj\xc3\xa4 Atlanttiin laskevaa p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6aluetta on numeroitu 113\xe2\x80\x93116. Gotlannin saari muodostaa p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueet 117 ja 118, ja \xc3\x96\xc3\xb6lannin saari alueen 119. P\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueiden v\xc3\xa4liset alueet eli \xe2\x80\x9dkustomr\xc3\xa5den\xe2\x80\x9d on numeroitu kahdella niit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueen numerolla. Esimerkiksi Tornionjoen p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueen (numero 1) ja Ker\xc3\xa4sjoen p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6alueen (numero 2) v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4 rannikkoalue, jolla on numero 1/2.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rvinumero\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsissa arvioidaan olevan l\xc3\xa4hes 100\xc2\xa0000 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4, joiden pinta-ala on yli hehtaarin. Alle 10 hehtaarin j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 on 80\xc2\xa0000, joten j\xc3\xa4rvet ovat yleens\xc3\xa4 pieni\xc3\xa4. Niiden yhteispinta-ala k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 9\xc2\xa0% Ruotsin pinta-alasta. Vain 23 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 ovat yli 100 meli\xc3\xb6kilometrin suuruisia, mutta niiden yhteispinta-ala muodostaa l\xc3\xa4hes nelj\xc3\xa4sosan j\xc3\xa4rvien yhteispinta-alasta. Ruotsissa on rekister\xc3\xb6ity 95\xc2\xa0700 j\xc3\xa4rv\xc3\xa4._NEWLINE_Jokaiselle j\xc3\xa4rvelle on rekisteriss\xc3\xa4 oma j\xc3\xa4rvinumeronsa (Sj\xc3\xb6ID), koska j\xc3\xa4rvill\xc3\xa4 on toisinaan samoja nimi\xc3\xa4. Esimerkiksi Storsj\xc3\xb6nill\xc3\xa4 on j\xc3\xa4rvinumerona 702172-143255, jonka avulla se l\xc3\xb6ytyy j\xc3\xa4rvirekisterist\xc3\xa4.'