b'\n_START_ARTICLE_\nAm\xc3\xa9d\xc3\xa9e Boll\xc3\xa9e\n_START_PARAGRAPH_\nAm\xc3\xa9d\xc3\xa9e-Ernest Boll\xc3\xa9e (11. tammikuuta 1844 \xe2\x80\x93 20. tammikuuta 1917) oli ranskalainen kellonvalaja ja h\xc3\xb6yryautojen kehitt\xc3\xa4miseen erikoistunut keksij\xc3\xa4. Vuodesta 1867 l\xc3\xa4htien h\xc3\xa4net tunnettiin nimell\xc3\xa4 Am\xc3\xa9d\xc3\xa9e Boll\xc3\xa9e vanhempi ("Am\xc3\xa9d\xc3\xa9e p\xc3\xa8re") erotuksena h\xc3\xa4nen samannimisest\xc3\xa4 pojastaan, Am\xc3\xa9d\xc3\xa9e-Ernest-Marie Boll\xc3\xa9esta (1867\xe2\x80\x931926).\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nAm\xc3\xa9d\xc3\xa9e-Ernest oli vuonna 1842 Le Mansiin muuttaneen kellonvalajan ja keksij\xc3\xa4n Ernest-Sylvain Boll\xc3\xa9en vanhin poika. 1860-luvulla Ernest-Sylvain sairastui vakavasti ja h\xc3\xa4nen oli luovuttava yritystoimiensa p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4isten asioiden hoitamisesta. H\xc3\xa4n siirsi n\xc3\xa4it\xc3\xa4 teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kolmelle pojalleen; Am\xc3\xa9d\xc3\xa9e-Ernest sai vastuulleen kellojen valamistoiminnan, Ernest-Jules (1846\xe2\x80\x931922) johti vesipumppujen valmistusta ja nuorin pojista, Auguste-Sylvain Boll\xc3\xa9e (1847\xe2\x80\x931906) sai vastuulleen \xc3\x89olienne Boll\xc3\xa9e -tuulivoimaturbiinien valmistuksen.\n_START_SECTION_\nL\'Obeissante\n_START_PARAGRAPH_\nAm\xc3\xa9d\xc3\xa9e vanhempi valmisti ensimm\xc3\xa4isen h\xc3\xb6ryvoimak\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isen ajoneuvonsa vuonna 1873 ja vuonna 1875 h\xc3\xa4nen L\'Obeissante ("Tottelevainen") -niminen ajoneuvonsa suoritti ensimm\xc3\xa4isen etappiajonsa. Ajoneuvo kuljetti 12 hengen seurueen Le Mans\'sta Pariisiin ja 30 km/h:n marssinopeudella matkanteko otti aikaa 18 tuntia. Ajoneuvon huippunopeus oli 40 km/h. Voiman tuotto tapahtui h\xc3\xb6yrykoneella, jossa molemmilla takapy\xc3\xb6rill\xc3\xa4 oli oma V2-ty\xc3\xb6sylinteriasetelmansa. Alkuper\xc3\xa4inen ajoneuvo on talletettu Pariisin tiede- ja tekniikkamuseoon (Conservatoire National des Arts et M\xc3\xa9tiers).\n_START_SECTION_\nLa Mancelle\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1878 Am\xc3\xa9d\xc3\xa9e vanhempi suunnitteli La Mancelle -nimisen h\xc3\xb6yryauton, jota voitaneen pit\xc3\xa4\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 sarjavalmisteisena ajoneuvona, koska sit\xc3\xa4 valmistettiin 50 kappaletta. Nimi La Mancelle tarkoittaa femiini\xc3\xa4 lemansilaista. La Mancelle omaa useita, omana aikanaan edistyksellisi\xc3\xa4 ominaisuuksia. Kattila sijaitsi matkustamon j\xc3\xa4lkeen, ajoneuvon takaosassa ja itse kone oli edess\xc3\xa4. H\xc3\xb6yrykoneelta voima siirtyi kampikoneistolta hammaspy\xc3\xb6r\xc3\xa4lle, josta oli ketjuveto taka-akselille. Kuljettaja istui etummaisena, h\xc3\xb6yrykoneen takana ja ajoneuvon ohjaus etuakselile oli j\xc3\xa4rjestetty pystysuoran akselin ja ohjauspy\xc3\xb6r\xc3\xa4n avulla. Kaikki nelj\xc3\xa4 py\xc3\xb6r\xc3\xa4\xc3\xa4 ovat erillisjousitetut. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 konfiguraatio muistuttaa my\xc3\xb6hempien autojen rakennetta huomattavasti enemm\xc3\xa4n kuin monissa muissa h\xc3\xb6yryautoissa. Yksi alkuper\xc3\xa4inen yksil\xc3\xb6 on s\xc3\xa4ilynyt ja se on n\xc3\xa4ytteill\xc3\xa4 Mus\xc3\xa9e des 24 Heures du Mans -automuseossa.\n_START_SECTION_\nMarie-Anne\n_START_PARAGRAPH_\nL\'Obeissanten ja La Mancellen saama julkisuus ja sit\xc3\xa4 kautta my\xc3\xb6s kaupallinen menestys varmisti Boll\xc3\xa9en tuotantolaitoksen taloudellisen pohjan ja Am\xc3\xa9d\xc3\xa9e vanhempi uskalsi ottaa suunnitellakseen ja valmistaakseen h\xc3\xb6yrykoneella toimivan ajoneuvoyhdistelm\xc3\xa4n. Vuonna 1879 valmistunut Marie-Anne kykeni 100 hevosvoimaisen h\xc3\xb6yrykoneensa ja kolmeportaisen vaihteistonsa voimalla vet\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n 35 tonnin massaa 6\xc2\xa0%:n pituussuntaisissa nousuissa._NEWLINE_Marie-Anne oli suunnittelultaan samankaltainen kuin La Mancelle, pystykattila sijaitsi takana, h\xc3\xb6yrykone edess\xc3\xa4 ja veto takapy\xc3\xb6rille, mutta voimalinjan rakenteet olivat luonnollisesti suurempia voimia kest\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Marie-Anne kykeni liikkumaan hyvin omavaraisesti, koska siihen oli liitetty tenderi eli erillinen polttoaine- ja vesivaunu.\n_START_SECTION_\nLa Rapide\n_START_PARAGRAPH_\nLa Rapide ("Nopea") valmistui vuonna 1881 ja se tuli tunnetuksi kilometri-minuutissa -haamurajan ylitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4, vaunun huippunopeus oli 62 km/h. La Rapidessa kattila, h\xc3\xb6yrykone ja hallintalaitteet oli ryhmitetty ajoneuvon etuosaan, jolloin ajoneuvo oli teoriassa yhden henkil\xc3\xb6n ajettavissa.'