b'\n_START_ARTICLE_\nHein\xc3\xa4turpiaali\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nLinnun pituus on 18 sentti\xc3\xa4 ja paino keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 43 grammaa. Koiras on ainoa amerikkalainen lintulaji, joka on alapuolelta kokonaan musta ja selk\xc3\xa4puolelta valkoisen kirjava. Sen takaraivossa ja niskassa on laaja keltainen laikku ja matala t\xc3\xb6yht\xc3\xb6. Kes\xc3\xa4isen sulkasadon j\xc3\xa4lkeen koiras saa naaraan pukua muistuttavan peruspuvun, jossa se muistuttaa nuorta keltasirkkua. Sen pyrst\xc3\xb6sulat ovat ter\xc3\xa4v\xc3\xa4k\xc3\xa4rkiset. Lento\xc3\xa4\xc3\xa4ni on melodinen \xe2\x80\x9dpink\xe2\x80\x9d, laulu on kaunis, melodinen s\xc3\xa4e.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4turpiaalia tavataan Pohjois-Amerikan keskiosissa it\xc3\xa4rannikolta l\xc3\xa4hes l\xc3\xa4nsirannikolle saakka, sek\xc3\xa4 Kanadassa ett\xc3\xa4 Yhdysvalloissa. Sen elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n ala on 3,88 miljoonaa neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 ja populaation koko 11 miljoonaa ykisl\xc3\xb6\xc3\xa4. Lajin kanta on pienentynyt merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti viimeisen sadan vuoden aikana erityisesti alueen it\xc3\xa4osissa. Syyn\xc3\xa4 on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti viljelymenetelmien muutos ja lintum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n palaaminen aikaisemmalle, ennen Amerikan viljelyalueiden valtavaa kasvua edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4lle tasolle. Linnut muuttavat talveksi Etel\xc3\xa4-Amerikkaan Peruun, Chileen, Argentiinaan, etel\xc3\xa4iseen Brasiliaan ja Paraguayhyn. Silloin t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in lintuja harhautuu my\xc3\xb6s L\xc3\xa4nsi-Eurooppaan, muun muassa Azoreilla laji on tavattu toistaiseksi kolmasti. Lajin elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n\xc3\xa4 ovat korkeat heinikot, niityt, ruoikot sek\xc3\xa4 riisi- ja  maissiviljelm\xc3\xa4alueet.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nKoiraalla voi olla usean naaraan haaremi, jopa nelj\xc3\xa4n. Polygyniset koiraat ovat tavallisesti vanhoja, kokeneita yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka valtaavat parhaat reviirit. Ne keskitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tarmonsa ensimm\xc3\xa4isen pesyeen hoitamiseen, ja auttavat muita naaraitaan vain jos aikaa ja ruokaa riitt\xc3\xa4\xc3\xa4. Ruohonkorsista rakennettu pes\xc3\xa4 on maassa m\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4n tai kasvillisuuden suojassa. Naaras munii 3\xe2\x80\x937\xc2\xa0munaa, joita se hautoo 10\xe2\x80\x9313\xc2\xa0p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Poikasten hoitoon osallistuu usein kolmaskin lintu, joka voi olla joko naaras tai koiras. N\xc3\xa4iden ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isten hoitajien alkuper\xc3\xa4 ja tarkoitus on tuntematon, mutta arvellaan, ett\xc3\xa4 jos kaksi koirasta ruokkii samoja poikasia, saattavat ne molemmat olla olleet hedelm\xc3\xb6itt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 naarasta. Poikaset j\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t pes\xc3\xa4n 10\xe2\x80\x9314\xc2\xa0p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4. Laji pesii vain kerran kes\xc3\xa4n aikana. Pesim\xc3\xa4kierron pituus on yhdeks\xc3\xa4n viikkoa.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4turpiaali etsii ravinnokseen maasta siemeni\xc3\xa4 ja hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4. 1900-luvun alussa valtavat parvet ruokailivat Yhdysvaltain kaakkoisosan riisipelloilla aiheuttaen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 tuhoa viljelmille. Niit\xc3\xa4 pyydystettiin ja tapettiin valtavia m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Esimerkiksi vuonna 1912 tapettiin Etel\xc3\xa4-Carolinassa 720\xc2\xa0000 "riisilintua", joksi sit\xc3\xa4 paikallisesti kutsuttiin, ja laivattiin ruoaksi myyt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Jamaikalaiset sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t edelleen muuttomatkalla lev\xc3\xa4ht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 rasvaisia turpiaaleja, ja kutsuvat lintua "voilinnuksi".'