b"\n_START_ARTICLE_\nCosmon\n_START_PARAGRAPH_\nCosmon tai Cosmonium  on hypoteettinen alkur\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksen alussa ollut aineen muoto, jossa universumi olisi  ollut tiiviiss\xc3\xa4 aineenmuodossa Cosmon nimisess\xc3\xa4 hiukkasessa. Idean alkuper\xc3\xa4 on Georges Lema\xc3\xaetre kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4, joka ehdotti ajatusta alkuatomista (L'Hypoth\xc3\xa8se de l'Atome Primitif) 1946. H\xc3\xa4n havainnollisti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kuvittelemalla noin 30 kertaa auringon tilavuuden kokoisen alueen, joka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4isi koko Universumin massan jonka tiheys olisi noin . T\xc3\xa4m\xc3\xa4 olisi h\xc3\xa4nen n\xc3\xa4kemyksess\xc3\xa4\xc3\xa4n hajonnut jossain 20 \xe2\x80\x93 60 miljardin vuoden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4.T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mallissa aine ei olisi kehittynyt singulariteetista toisin kuin nykyisen alkur\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysteorian mukaan. _NEWLINE_Ajatus j\xc3\xa4i el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja sit\xc3\xa4 kehitti eteenp\xc3\xa4in Maurice Goldhaber 1956. H\xc3\xa4nen ehdotuksessansa ensin olisi ollut piste, jota kutsuttaisiin Universoniksi, joka olisi hajonnut Cosmon ja Anticosmon pareiksi. Goldhaber pohti mink\xc3\xa4 takia ainetta on olemassa jos alkur\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksess\xc3\xa4 syntyi tasainen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kumpaakin. Yksi selitys t\xc3\xa4h\xc3\xa4n on aineen ep\xc3\xa4symmetria, jokaista 1001 ainetta kohti on voinut olla esimerkiksi 1000 antiainetta.  Goldhaberin ehdottomassa mallissa cosmon ja anticosmon olisivat lent\xc3\xa4neet erilleen ja n\xc3\xa4in ollen selitt\xc3\xa4isi aineiden eroamisen ilman ep\xc3\xa4symmetriaa._NEWLINE_Vuonna 1989 Hans Dehmelt pyrki nykyaikaistamaan ajatusta alkuatomista. H\xc3\xa4nen hypoteesissa Cosmonium olisi universumin alussa ollut aineen raskain muoto."