b'\n_START_ARTICLE_\nTammikukkaj\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTammikukkaj\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on 12\xe2\x80\x9316 mm pituinen, hoikka kovakuoriainen. P\xc3\xa4\xc3\xa4, keskiruumis ja peitinsiivet ovat mustat, mutta peitinsiipien poikki kulkee nelj\xc3\xa4 leve\xc3\xa4\xc3\xa4, oranssia poikkiraitaa, jotka katkeavat keskelt\xc3\xa4. Peitinsiivet kapenevat huomattavasti takaruumiin k\xc3\xa4rke\xc3\xa4 kohti. Keskiruumiin selk\xc3\xa4kipi on pitk\xc3\xa4 ja muistuttaa muodoltaan kirkonkelloa. Raajat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin oranssit, mutta takimmaisen raajaparin polvet ja raajan k\xc3\xa4rkiosat ovat mustat. Tuntosarvet ovat punaruskeat tai enimm\xc3\xa4kseen mustat._NEWLINE_Huomattavan samann\xc3\xa4k\xc3\xb6inen laji on yleinen nelivy\xc3\xb6j\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 (Leptura quadrifasciata).\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nLajia tavataan Euroopasta Kaukasukselle, Pohjois-Iraniin ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Siperian poikki Japaniin saakka. Suomesta lajilta tunnetaan vain pari esiintymispaikkaa Ahvenanmaalla sek\xc3\xa4 Varsinais-Suomessa. Turun Ruissalosta ja Raisiosta viimeisimm\xc3\xa4t havainnot ovat 1950-luvun alusta, mutta Paraisilta laji l\xc3\xb6ytyi uudestaan vuonna 1987.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nTammikukkaj\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 lehtimetsiss\xc3\xa4, tammien l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4. Aikuiset kuoriaiset viihtyv\xc3\xa4t erilaisten kasvien kukinnoissa, kun toukat el\xc3\xa4v\xc3\xa4t lahoavassa puussa. Tanskassa, Ruotsissa ja ilmeisesti my\xc3\xb6s Suomessa toukat el\xc3\xa4v\xc3\xa4t tammella, mutta etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Euroopassa muillakin lehtipuilla ja Ruotsissa my\xc3\xb6s haavalla. Esiintymispaikaltaan laji vaatii valoisia kukkaniittyj\xc3\xa4, joiden ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on lahonneita tammen kantoja tai maahan kaatunaita runkoja. Se on esiintymiselt\xc3\xa4\xc3\xa4n eritt\xc3\xa4in paikoittainen._NEWLINE_Aikuisia kuoriaisia tavataan kes\xc3\xa4kuulta elokuulle ja ne suosivat oleskelupaikkoinaan valkoisia kukkia. Toukkien kehitys kest\xc3\xa4\xc3\xa4 ainakin kaksi vuotta ja t\xc3\xa4ysikasvuiset toukat koteloituvat kes\xc3\xa4kuussa. Toukat kaivertavat puuhun noin 3 mm leveit\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4vi\xc3\xa4, jotka t\xc3\xa4yttyv\xc3\xa4t toukan tuottamasta puupurusta. Ulostuloaukot ovat py\xc3\xb6reit\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4pimitaltaan noin 3\xe2\x80\x934 mm. Yksi puu voi tuottaa monia kuoriaissukupolvia._NEWLINE_Suomessa laji on luokiteltu \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen uhanalaiseksi, Ruotsissa se on vaarantunut'