b'\n_START_ARTICLE_\nRobert Henrik Rehbinder\n_START_PARAGRAPH_\nRobert Henrik Rehbinder (15. hein\xc3\xa4kuuta 1777 Paimio \xe2\x80\x93 8. maaliskuuta 1841 Pietari) toimi Suomen suuriruhtinaskunnan valtiosihteerin\xc3\xa4 ja ministerivaltiosihteerin\xc3\xa4 vuosina 1811\xe2\x80\x931841. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 virassaan h\xc3\xa4n oli Suomen suuriruhtinaskunnan alkuajan korkeimpia virkamiehi\xc3\xa4. Rehbinderill\xc3\xa4 oli ratkaiseva rooli Suomen autonomian aseman vahvistamisessa, h\xc3\xa4n osallistui Pietariin matkanneeseen l\xc3\xa4hetyskuntaan 1808, sek\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi li\xc3\xa4ski Porvoon valtiop\xc3\xa4ivien valmistelussa. H\xc3\xa4n kuului Rehbinderin aatelissukuun._NEWLINE_Rehbinder oli koulutukseltaan lakimies, ja h\xc3\xa4n toimi hovioikeudenneuvoksena Turun hovioikeudessa vuosina 1811\xe2\x80\x931822._NEWLINE_Vuonna 1824 valtiosihteeri Rehbinder ehdotti Suomen suuriruhtinaskunnan rajaa siirrett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi l\xc3\xa4nnemm\xc3\xa4s Pietarin porteilta, mutta tsaari Aleksanteri I katsoi, ett\xc3\xa4 Suomi s\xc3\xa4ilyy varmemmin osana Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n valtakuntaa, kun raja on mahdollisimman l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 tsaarin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkia._NEWLINE_Rehbinderist\xc3\xa4 tuli kreivi 1826. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisari Nikolai I my\xc3\xb6nsi Rehbinderille vuonna 1832 Pyh\xc3\xa4n Aleksanteri Nevskin ritarikunnan suurristin briljanttien kera. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4nelle oli my\xc3\xb6nnetty Pyh\xc3\xa4n Vladimirin ritarikunnan II luokan kunniamerkki ja Ruotsin kuninkaallisen Pohjant\xc3\xa4hden ritarikunnan I luokan komentajamerkki. Vuonna 1834 h\xc3\xa4n sai todellisen salaneuvoksen arvonimen. H\xc3\xa4net on my\xc3\xb6s promovoitu filosofian kunniatohtoriksi vuonna 1840 Helsingin yliopiston 200-vuotisjuhlassa. H\xc3\xa4n omisti Paimion Viksbergin kartanon._NEWLINE_Robert Henrik Rehbinder sek\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen puolisonsa ja is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 on haudattu suvun mausoleumiin Paimion Pyh\xc3\xa4n Jaakobin kirkkomaalle._NEWLINE_Rehbinderill\xc3\xa4 oli Helsingiss\xc3\xa4 enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n viisi nimikkokatua. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 edelleen j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 ovat Iso Roobertinkatu Punavuoressa, Pieni Roobertinkatu Kaartinkaupungissa ja Rehbinderintie Eirassa. Lis\xc3\xa4ksi nykyisen Mannerheimintien etel\xc3\xa4osa oli 1800-luvulla kaksiosainen esplanadikatu, jonka kadunpuoliskot oli nimetty Rehbinderin mukaan It\xc3\xa4iseksi ja L\xc3\xa4ntiseksi Heikinkaduksi (Henriksgatan). Heikinkatu-nimi oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vuoteen 1942, jolloin katu nimettiin uudelleen Mannerheimintieksi. Rehbinderill\xc3\xa4 oli siis nimikkokadut sek\xc3\xa4 molemmille etunimilleen ett\xc3\xa4 sukunimelleen._NEWLINE_Vuonna 1936 h\xc3\xa4nen muistokseen julkaistiin postimerkki.'