b'\n_START_ARTICLE_\nKeski-Porin kirkko\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKeski-Porin kirkko on j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4\xc3\xa4n Porin kolmas p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkko. Sen edelt\xc3\xa4ji\xc3\xa4 olivat kaupungin perustamisen yhteydess\xc3\xa4 vuonna 1558 rakennettu Porin ensimm\xc3\xa4inen kirkko, joka tuhoutui vuoden 1698 kaupunkipalossa, ja Porin palossa 1852 tuhoutunut vuonna 1701 rakennettu toinen kirkko. Kaksi vanhempaa sijaitsi l\xc3\xa4nnemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Hallituskadun (silloinen Kuninkaankatu) varrella, nykyisen Satakunnan Museon edustalla._NEWLINE_Puukirkon tilalle piti rakentaa uusi kivikirkko jo 1830-luvulla, mutta varojen puutteessa hanke ei toteutunut. Porin l\xc3\xa4hes kokonaan raunioittaneen kaupunkipalon j\xc3\xa4lkeen uusi kirkko p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin rakentaa paikalle, jossa 1500\xe2\x80\x931600-luvuilla oli toiminut Porin kuninkaankartano. Se oli alkanut rappioitumaan 1680-luvulla Porin kreivikunnan lakkauttamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4, niin ett\xc3\xa4 kuninkaankartanon rakennukset olivat lopullisesti h\xc3\xa4vinneet 1700-luvun loppuun menness\xc3\xa4 ja aluetta k\xc3\xa4ytettiin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kaupungin laivaveist\xc3\xa4m\xc3\xb6n tarpeisiin._NEWLINE_Uuden kirkon varsinainen rakennusty\xc3\xb6 aloitettiin vuonna 1859 kaupunginarkkitehti C. J. von Heidekenin suunnitelmien mukaan. Tiilirakenteisen kirkon muuraaminen kesti kaksi vuotta, ja siihen k\xc3\xa4ytettiin yhteens\xc3\xa4 1,8 miljoonaa tiilt\xc3\xa4. Valmistumisen j\xc3\xa4lkeen ensimm\xc3\xa4inen kirkossa pidetty tilaisuus oli 3. joulukuuta 1863 j\xc3\xa4rjestetty iltahartaus, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi ruotupataljoonan torvisoittokunnan esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Porilaisten marssiin. Kirkko vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1. tammikuuta 1864. Vihki\xc3\xa4isjumalanpalveluksen suoritti l\xc3\xa4\xc3\xa4ninrovasti Herman Hell\xc3\xa9n. Kirkkoon mahtui alun perin jopa 5\xc2\xa0000 ihmist\xc3\xa4, mutta muuttuneen sisustuksen ja lukuisten korjaust\xc3\xb6iden j\xc3\xa4lkeen sen nykyinen kapasiteetti on 1\xc2\xa0700 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Viimeisin peruskorjaus kirkkoon on suoritettu vuosina 1995\xe2\x80\x931996. Kirkon kuparikatto uusittiin vuonna 2012, kun edellisen\xc3\xa4 jouluna riehunut Tapani-myrsky oli vaurioittanut sit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRakennus ja sisustus\n_START_PARAGRAPH_\nKeski-Porin kirkko on p\xc3\xa4\xc3\xa4tytornillinen pitk\xc3\xa4kirkko, jonka kuorip\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4 on ulkoneva Sakaristoapsidi. Kirkko on rakennettu tiilist\xc3\xa4 ja on Suomen ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 uusgotiikkaa edustavia kirkkoja. Seini\xc3\xa4 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4v\xc3\xa4t isot, suippokaariset ikkunat ja korkeat, r\xc3\xa4yst\xc3\xa4\xc3\xa4n yl\xc3\xa4puolelle ulottuvat pilarit. Kolmilaivainen kirkkorakennus on 65 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja runkohuoneestaan noin 30 metri\xc3\xa4 korkea. Se tunnetaan erikoislaatuisesta tornistaan, jonka on suunnitellut Turun ja Porin l\xc3\xa4\xc3\xa4ninarkkitehti Georg Theodor Chiewitz. Tornin risti on 72 metrin korkeudella, joka tekee Keski-Porin kirkosta Suomen viidenneksi korkeimman kirkkorakennuksen ja samalla my\xc3\xb6s erilaisia teollisuusrakennelmia lukuun ottamatta Porin korkeimman rakennuksen. Valurautainen tornin huippu painaa yli 60 tonnia ja se valmistettiin l\xc3\xa4heisell\xc3\xa4 Porin konepajalla. Samoin ikkunoiden puitteet ovat Porin konepajalta._NEWLINE_Georg Theodor Chiewitz suunnitteli tornin lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s kirkon kiinte\xc3\xa4n sisustuksen. Kansallisromantiikkaa edustava sis\xc3\xa4maalaus on arkkitehti August Krookin suunnittelema, ja se valmistui vasta vuonna 1898. Kirkon alttaritaulu kuvastaa Kristuksen yl\xc3\xb6snousemusta. Sen on maalannut hovitaiteilija R. W. Ekman. Huomionarvoinen on my\xc3\xb6s alttarin yl\xc3\xa4puolisen kattoholvin koristelu, jonka muodostaa 4\xc2\xa0092 kullattua t\xc3\xa4hte\xc3\xa4. Sis\xc3\xa4osan pylv\xc3\xa4koristelut puolestaan edustavat jugendtyyli\xc3\xa4. Kirkon nykyinen sisustus on s\xc3\xa4ilynyt samana vuodesta 1925 l\xc3\xa4htien, jolloin ikkuihin asennettiin Magnus Enckellin lasimaalaukset.\n_START_SECTION_\nKirkkopuisto, sankarihaudat ja muistomerkit\n_START_PARAGRAPH_\nKeski-Porin kirkon puisto suunniteltiin alun perin samaan aikaan itse kirkon kanssa. Puistoon istutettiin muun muassa 350 puuta, mutta istutukset eiv\xc3\xa4t kuitenkaan kaikilta osin onnistuneet, mink\xc3\xa4 vuoksi puisto uusittiin vuonna 1917. Kirkon ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ei ole sankarihautojen lis\xc3\xa4ksi milloinkaan toiminut hautausmaana. Paikalle on haudattu 445 viime sotien vainajaa, lis\xc3\xa4ksi taistelukent\xc3\xa4lle j\xc3\xa4\xc3\xa4neit\xc3\xa4 on sankarihautausmaalle siunattu 91. Kirkkopuistoon haudattiin tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti my\xc3\xb6s jatkosodan aikana kaupungissa majailleita saksalaissotilaista, mutta heid\xc3\xa4t on jo 1950-luvulla siirretty Saksalaisten sotilaiden hautausmaalle Vantaalle._NEWLINE_Kirkkopuistossa on viisi muistomerkki\xc3\xa4. Vuonna 1920 paljastettiin kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Emil Cedercreutzin suunnittelema sis\xc3\xa4llissodan valkoisten muistomerkki. Puistossa ovat my\xc3\xb6s heimosodissa kaatuneiden porilaisten muistomerkki 1920-luvulta sek\xc3\xa4 professori Aimo Tukiaisen suunnittelemat Karjalaan j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden vainajien muistomerkki (1955) ja sankarihautamuistomerkki. Erityisesti Tukaiaisen suunnittelemaa sankarihautojen veistosryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4. Vuonna 1952 paljastettu kokonaisuus koostuu viidest\xc3\xa4 eri veistoksesta, jotka ovat nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dIs\xc3\xa4nmaa kutsuu\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dEtulinjoilla\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dMatkan p\xc3\xa4\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dRisti kirkastuu\xe2\x80\x9d ja \xe2\x80\x9dEl\xc3\xa4m\xc3\xa4 jatkuu\xe2\x80\x9d. Patsaat on valettu pronssista ja muistomerkin muuri on valmistettu Vehmaan punaisesta graniitista. Sankarihautausmaan keskell\xc3\xa4 on lis\xc3\xa4ksi kookas risti. Viimeisin on Marjo Heinon suunnittelema Punaisten uhrien muistomerkki, joka paljastettiin vuonna 2018._NEWLINE_Kirkkopuistossa sijaitsee my\xc3\xb6s Keski-Porin kirkkotupa, jossa on muun muassa pieni juhlasali erilaisten tilaisuuksien j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4mist\xc3\xa4 varten._NEWLINE_Keski-Porin kirkko puistoineen on osa vuonna 2002 perustettua Porin kansallista kaupunkipuistoa. Se kuuluu my\xc3\xb6s samaan kokonaisuuteen kuin Kokem\xc3\xa4enjoen rantakorttelit eli niin sanottu Kivi-Pori, jonka Museovirasto on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyt valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi rakennetuksi kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ksi.\n_START_SECTION_\nUrut\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset urut Keski-Porin kirkkoon asennettiin vuonna 1872. Ne olivat 29-\xc3\xa4\xc3\xa4nikertaiset ja Uudessakaupungissa vaikuttaneen tanskalaissyntyisen Jens Zachariassenin valmistamat. Vuonna 1927 tilalle vaihdettiin Kangasalan urkutehtaan valmistamat 45-\xc3\xa4\xc3\xa4nikertaiset urut. Vanhoista s\xc3\xa4ilytettiin 23 \xc3\xa4\xc3\xa4nikertaa ja urkufasadi. Kolmannet urut olivat my\xc3\xb6s Kangasalan urkutehtaan valmistamat, 50-\xc3\xa4\xc3\xa4nikertaiset urut asennettiin paikalleen vuonna 1966. Samalla vaihdettiin my\xc3\xb6s niiden fasadi._NEWLINE_Vuoden 1966 urut poistettiin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 toukokuussa 2006, jolloin ne siirrettiin Oradean kaupunkiin Romaniaan. Musiikki tuotettiin kirkossa digitaalisesti marraskuuhun 2007 asti, jolloin uudet urut otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Nykyisiss\xc3\xa4, Suomen suurimmissa ranskalais-romanttisissa uruissa on 58 \xc3\xa4\xc3\xa4nikertaa ja niiden rakentamisesta on vastannut saksalainen urkurakentamo Paschen Kiel Orgelbau yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ruotsalaisen \xc3\x85kerman & Lund Orgelbyggerin kanssa. Ne on suunnitellut ranskalainen professori ja urkuri Kurt Lueders. Urkujen uusgotiikkaa edustava fasadi on valmistettu tammesta._NEWLINE_Keski-Porin kirkon urkuja pid\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti yhten\xc3\xa4 Suomen parhaista, urkutaiteilija Kalevi Kiviniemi on kuvannut niit\xc3\xa4 jopa maailman parhaimmiksi ranskalais-romanttisiksi uruiksi. Niill\xc3\xa4 ovat levytt\xc3\xa4neet Kiviniemen lis\xc3\xa4ksi muun muassa suomalaiset urkutaiteilijat Kari Vuola ja Juhani Romppanen sek\xc3\xa4 ruotsalainen Hans Fagius. Vuonna 2013 urkuja k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t porilainen rockyhtye Circle ja amerikkalainen duo Mamiffer levytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteisen albumin Enharmonic Intervals (for Paschen Organ). Keski-Porin kirkon urut ovat my\xc3\xb6s vuosittain j\xc3\xa4rjestett\xc3\xa4v\xc3\xa4n Pori Organ -urkufestivaalin p\xc3\xa4\xc3\xa4soitin.\n_START_SECTION_\nTapahtumat ja kulttuuriviitteet\n_START_PARAGRAPH_\nKeski-Porin kirkossa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n kirkollisten tapahtumien lis\xc3\xa4ksi runsaasti my\xc3\xb6s erilaisia konsertteja. Yksitt\xc3\xa4isten tapahtumien lis\xc3\xa4ksi se toimii esimerkiksi Pori Jazz -festivaalien konserttipaikkana. S\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti j\xc3\xa4rjestett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ovat Pori Organ -urkufestivaali sek\xc3\xa4 hein\xc3\xa4kuussa pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4 hengellisen musiikin tapahtuma Kirkkopuistossa soi._NEWLINE_Y\xc3\xb6-yhtyeen kappaleen Parrasvalot musiikkivideo on kuvattu Keski-Porin kirkossa. Ranskalainen Urban Sax -yhtye esiintyi Keski-Porin kirkossa vuoden 1984 Pori Jazz -festivaaleilla. Konserttitaltiointi julkaistiin vuonna 2016 nimell\xc3\xa4 Live in Pori 1984.'