b'\n_START_ARTICLE_\nHallin Janne\n_START_PARAGRAPH_\nJuhani Heikki Juhaninpoika Mattila eli Hallin Janne (31. joulukuuta 1846 Hallinpenkki, Kuorevesi \xe2\x80\x93 18??) oli suomalainen rikollinen, joka tunnetaan vuonna 1867 Kuoreveden Hallinpenkiss\xc3\xa4 tekem\xc3\xa4ns\xc3\xa4 postinkuljettajan ry\xc3\xb6st\xc3\xb6murhan vuoksi.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nHallin Janne syntyi Hallinpenkin kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kestikievaria pit\xc3\xa4neen perheen vanhimpana lapsena. H\xc3\xa4n oli ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n komea, hyv\xc3\xa4n laulu\xc3\xa4\xc3\xa4nen omaava naistenmies, mutta luonteeltaan \xc3\xa4kkipikainen ja lyhytj\xc3\xa4nnitteinen. Hallin Janne oppi pelaamaan korttia jo varhain nuoruudessaan ja h\xc3\xa4net tunnettiin Hollolan Lahden ja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n hevosmarkkinoilla Hallin Hurjan nimell\xc3\xa4._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen kerran Hallin Janne syyllistyi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n rikokseen viilletty\xc3\xa4\xc3\xa4n 9. huhtikuuta 1867 auki H\xc3\xa4meenlinnan postitoimistosta l\xc3\xa4hetetyn, M\xc3\xa4nt\xc3\xa4n sahan kirjanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4lle osoitetun sinet\xc3\xb6idyn postilaukun, jonka Hallinpenkin kestikievariin saapunut postinkuljettaja oli j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt hetkeksi tuvan penkille. Laukussa oli tuhat markkaa, jotka Hallin Janne varasti. Rikos paljastui vasta laukun saavuttua M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4n, eik\xc3\xa4 syyllist\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 vaiheessa en\xc3\xa4\xc3\xa4 osattu selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Syyskuun lopulla 1867 Hallin Janne sai tietoonsa, ett\xc3\xa4 Hallinpenkin kestikievariin oli tulossa postinkuljettaja, jolla oli mukanaan suuri rahal\xc3\xa4hetys. Postinkuljettaja, jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4l\xc3\xa4inen Matti M\xc3\xa4kel\xc3\xa4inen, saapuikin Hallinpenkkiin L\xc3\xa4nkipohjasta 1. lokakuuta illalla kahdeksan aikaan. H\xc3\xa4n jatkoi matkaansa puolen tunnin kuluttua kyytimiehen\xc3\xa4\xc3\xa4n kestikievarin renki Santeri. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 v\xc3\xa4lin naapuritalon palvelijattaren Maija Heikintytt\xc3\xa4ren luhdissa y\xc3\xb6jalassa ollut Hallin Janne l\xc3\xa4hti sielt\xc3\xa4 ja kiirehti noin kahden kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 olevaan Mustalaism\xc3\xa4keen ja j\xc3\xa4i v\xc3\xa4ijym\xc3\xa4\xc3\xa4n postirattaita tien varteen kivivasara aseenaan. Kun postirattaat saapuivat m\xc3\xa4keen, Hallin Janne hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si postinkuljettaja M\xc3\xa4kel\xc3\xa4isen kimppuun ja l\xc3\xb6i h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 useita kertoja vasaralla. Hallin Janne ja renki Santeri piilottivat posteljoonin mukana olleet rahakirjeet mets\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Janne palasi takaisin Maija Heikintytt\xc3\xa4ren luhtiin. Renki Santeri taas odotteli jonkin aikaa mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja kiiruhti sitten takaisin kestikievariin kertoen rosvojen hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nneen postirattaiden kimppuun, jolloin vain h\xc3\xa4n itse p\xc3\xa4\xc3\xa4si pakoon ry\xc3\xb6st\xc3\xa4jilt\xc3\xa4. Paikalle palanneet kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4iset toivat heikossa kunnossa olleen postinkuljettajan kestikievariin, jossa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 kuitenkin pian kuoli vammoihinsa._NEWLINE_Kuulusteluja johtanut Kuoreveden nimismies J. F. Lagerlund vangitsi Hallin Jannen ja renki Santerin 3. lokakuuta. Syyn\xc3\xa4 vangitsemiseen oli se, ett\xc3\xa4 Santerin kertomus ei vaikuttanut kaikin osin uskottavalta ja h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 ei l\xc3\xb6ytynyt my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n pahoinpitelyn merkkej\xc3\xa4. My\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n Hallin Jannea ei ollut n\xc3\xa4hty tapahtumahetkell\xc3\xa4 kestikievarissa, vaikka h\xc3\xa4n oli v\xc3\xa4itt\xc3\xa4nyt olleensa paikalla omassa aitassaan. Seuranneissa kuulusteluissa renki Santeri murtui ja paljasti Hallin Jannen ry\xc3\xb6st\xc3\xa4neen postin. Ry\xc3\xb6stetyt rahat, yhteens\xc3\xa4 noin 10 000 markkaa, l\xc3\xb6ydettiin tapahtumapaikan l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 mets\xc3\xa4st\xc3\xa4 renki Santerin paitaan kiedottuina. Hallin Janne itse piti kuitenkin kiinni alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kertomuksestaan, eik\xc3\xa4 tunnustanut tekoa viel\xc3\xa4 L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4en v\xc3\xa4lik\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4 marraskuussa 1867._NEWLINE_Hallin Janne ja renki Santeri vietiin vangittuina H\xc3\xa4meenlinnaan. Siell\xc3\xa4 Janne sairastui lavantautiin ja n\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4sti taudin aikaansaaman kuolemanpelon vuoksi Janne tunnusti 21. joulukuuta 1867 sek\xc3\xa4 postinkuljettajan ry\xc3\xb6st\xc3\xb6murhan ett\xc3\xa4 aiemmin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tapahtuneen postilaukkuvarkauden. Motiivina kummallekin teolle oli ollut Jannen el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntavoista johtuva akuutti rahantarve. H\xc3\xa4n oli muun muassa ostanut postilaukusta varastamillaan rahoilla kihlat kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1867 morsiamelleen, L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4en Mattilan talon em\xc3\xa4nn\xc3\xb6itsij\xc3\xa4lle Aleksandra Erlingille, joka tunnettiin my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 Mattilan Santra. _NEWLINE_Tapausta k\xc3\xa4siteltiin ensin L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4en kihlakunnan oikeudessa ja sitten Turun hovioikeudessa. Hovioikeuden 11. elokuuta 1868 antaman p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen mukaan talollisenpoika Juhani Heikki Juhaninpoika Mattila tuomittiin varkaudesta, murhasta ja postiry\xc3\xb6st\xc3\xb6st\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 renki Aleksanteri Marianpoika avunannosta sanottuihin rikoksiin. Kummallekin tuomittiin 40 paria raippoja ja sen j\xc3\xa4lkeen menett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n oikean k\xc3\xa4tens\xc3\xa4 ja lopuksi mestattavaksi ja teilattavaksi. Koska kuolemanrangaistus ei kuitenkaan ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Suomessa, tuomiot muutettiin karkotukseksi Siperiaan._NEWLINE_Renki Santeri kuoli karkotusmatkan aikana, mutta Hallin Jannen lopullinen kohtalo j\xc3\xa4i ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4ksi. H\xc3\xa4nen v\xc3\xa4itettiin karanneen vankikuljetuksen aikana ja palanneen Suomeen, jossa h\xc3\xa4n olisi el\xc3\xa4nyt Lepp\xc3\xa4virralla mustalaisten joukossa ja ehk\xc3\xa4 k\xc3\xa4yneen my\xc3\xb6s salaa kotiseudullaan. Uskottiin my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 Janne olisi muuttanut Norjaan Vesisaareen ja sielt\xc3\xa4 edelleen Yhdysvaltoihin Minnesotaan Duluthin kaupunkiin. Duluthissa Janne olisi kertoman mukaan taas syyllistynyt ry\xc3\xb6st\xc3\xb6murhaan ja tuomittu siit\xc3\xa4 hirtett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. H\xc3\xa4n olisi kuitenkin kuollut t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen oman k\xc3\xa4den kautta alle 40-vuotiaana.\n_START_SECTION_\nKulttuurissa\n_START_PARAGRAPH_\nHallin Janne kirjoitti el\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheistaan tarinan joka ilmestyi ensimm\xc3\xa4isen kerran 1868 vihkosessa Nykyisempi\xc3\xa4 Nuoren kansan Sulolauluja, jonka ensimm\xc3\xa4isen Postin-murhaaja Hallin Janne itse on kirjoittanut ja t\xc3\xb6ist\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kuwaillut ja my\xc3\xb6hemmin useaan kertaan uudestaan muun muassa arkkiveisuna. Kirjailija Eero Alpi kirjoitti h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n, jonka ensiesitys oli 1917 Porin Kaupunginteatterissa, ja Olga Vuolle kirjoitti 1923 romaanin Hallin Janne._NEWLINE_Vuonna 1950 valmistui Fenno-Filmi Oy:n tuottama elokuva Hallin Janne, jonka ohjasi Roland af H\xc3\xa4llstr\xc3\xb6m. Hallin Jannea esitti siin\xc3\xa4 Helge Herala. Elokuvan kes\xc3\xa4ulkokohtaukset kuvattiin Kuorevedell\xc3\xa4. Viimeksi Hallin Jannesta on kirjoittanut n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n Aune Laaksi 1971, ja kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2007 oli J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n Himoksella Hallin Janne -oopperan ensi-ilta.'