b'\n_START_ARTICLE_\nUdmurtia\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtia rajoittuu id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Permin aluepiiriin, kaakossa Ba\xc5\xa1kiriaan, etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Tatarstaniin sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 ja pohjoisessa Kirovin alueeseen._NEWLINE_Udmurtian tasavallan kartta\n_START_SECTION_\nPinnanmuodot\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtia on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kumpuilevaa tasankoa, jonka pohjoisosat kuuluvat Yl\xc3\xa4-Kaman yl\xc3\xa4nk\xc3\xb6\xc3\xb6n, jossa sijaitsee maan korkein kohta, 330 m mpy. Etel\xc3\xa4osa on jonkin verran alavampaa ja maan l\xc3\xa4nsiosassa on soista alankoa.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nSuurin joki on Volgan sivuhaara Kama, joka saa alkunsa Udmurtian pohjoisosasta ja virtaa maan kaakkoisosan kautta. Muita isoja jokia ovat Siva, I\xc5\xbe, T\xc5\xa1eptsa ja Kilmez. Maan it\xc3\xa4rajalle ulottuu Votkinskin tekoj\xc3\xa4rvi.\n_START_SECTION_\nIlmasto\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtiassa vallitsee lauhkea mannerilmasto, kylmine talvineen ja l\xc3\xa4mpimine kesineen. Tammikuun keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila vaihtelee maan pohjoisosan \xe2\x88\x9215,5\xc2\xa0\xcb\x9aC:sta etel\xc3\xa4osan \xe2\x88\x9214,2\xc2\xa0\xcb\x9aC:een. Hein\xc3\xa4kuun keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila puolestaan vaihtelee maan pohjoisosan 17,5\xc2\xa0\xcb\x9aC:sta etel\xc3\xa4osan 19\xc2\xa0\xcb\x9aC:een. Keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen vuotuinen sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on 400\xe2\x80\x93600 millimetri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKasvillisuus\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtian pinta-alasta 46 prosenttia on metsien peitossa, josta noin puolet on havumets\xc3\xa4\xc3\xa4 ja puolet sekamets\xc3\xa4\xc3\xa4. Yleisimm\xc3\xa4t puulajit ovat kuusi, m\xc3\xa4nty, koivu, haapa ja lehmukset. Metsien ohella on laajoja turvesoita sek\xc3\xa4 jonkin verran my\xc3\xb6s aroa.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4imist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtian metsille tyypillisi\xc3\xa4 el\xc3\xa4imi\xc3\xa4 ovat kettu, m\xc3\xa4yr\xc3\xa4, susi, orava, mets\xc3\xa4j\xc3\xa4nis, n\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4rpp\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 pyyt, teeri ja muut mets\xc3\xa4kanalinnut. Piisami on my\xc3\xb6s sopeutunut alueen oloihin ja majaville on perustettu suojelualueita. Udmurtian yleisimm\xc3\xa4t jokikalat ovat ruutana, ahvenet, suutari, s\xc3\xa4yne ja made.\n_START_SECTION_\nSuojelualueet\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtian luonnonsuojelualueista merkitt\xc3\xa4vimpiin kuuluu Net\xc5\xa1inskin kansallispuisto, joka sijaitsee Udmurtian it\xc3\xa4osissa Votkinsikin ja Sarapulin v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtian v\xc3\xa4kiluku oli vuoden 2010 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan 1\xc2\xa0521\xc2\xa0420 henke\xc3\xa4. V\xc3\xa4est\xc3\xb6tiheys on 36,1\xc2\xa0as/km\xc2\xb2. Vuonna 2008 V\xc3\xa4est\xc3\xb6n keski-ik\xc3\xa4 oli ollut 35,3 vuotta. Tuolloin ty\xc3\xb6ik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 oli 57,1 prosenttia, alle ty\xc3\xb6ik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 25,2 prosenttia ja el\xc3\xa4kel\xc3\xa4isi\xc3\xa4 17,7 prosenttia v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6n sijoittuminen\n_START_PARAGRAPH_\nTasavallan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 kaupunkilaisia oli 69,2 prosenttia ja maaseutuasukkaita 30,8 prosenttia (2010). Saman v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan tasavallan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungissa I\xc5\xbeevskiss\xc3\xa4 (udm. I\xc5\xbekar) asui 627\xc2\xa0734 henke\xc3\xa4 eli runsas 41 prosenttia maan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Seuraavaksi suurimmat kaupungit ovat Sarapul (101\xc2\xa0381\xc2\xa0as.), Votkinsk (udm. Votkakar, 99\xc2\xa0022\xc2\xa0as.), Glazov (udm. Glazkar, 95\xc2\xa0854\xc2\xa0as.) ja Mo\xc5\xbega (47\xc2\xa0961\xc2\xa0as.)._NEWLINE_Lis\xc3\xa4ksi tasavallassa on viisi 10\xe2\x80\x9330 tuhannen asukkaan taajamia, joista yhdell\xc3\xa4 (Kambarka) on kaupungin arvo. Suuriin taajamiin lukeutuvat (seuraavassa ktt= kaupunkityyppinen taajama): Igra (ktt, 20\xc2\xa0737\xc2\xa0as.), Uva (ktt, 19\xc2\xa0984\xc2\xa0as.), Balezino (ktt, 16\xc2\xa0121\xc2\xa0as.), Kez (taajama, 11\xc2\xa0080\xc2\xa0as.) ja Kambarka (kaupunki, 11\xc2\xa0021\xc2\xa0as.).\n_START_SECTION_\nEtniset ryhm\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2010 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan asukkaista 62,2 prosenttia on ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4, 28,0 prosenttia udmurtteja, 6,7 prosenttia tataareja, 0,6 prosenttia ukrainalaisia ja 0,6 prosenttia mareja. Udmurttien osuus oli laskenut verrattuna edelliseen eli vuoden 2002 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskentaan. Viel\xc3\xa4 vuonna 1963 udmurttien osuus v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 oli 52 prosenttia. Udmurtian tasavallan sivuston mukaan kaksi kolmasosaa maailman kaikista udmurteista asuu Udmurtiassa.\n_START_SECTION_\nPolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtian perustuslaki hyv\xc3\xa4ksyttiin 7. joulukuuta 1994. Udmurtian parlamentissa (Gossovet) on 100 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4, jotka valitaan joka viides vuosi._NEWLINE_Korkeinta valtaa Udmurtiassa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 viiden vuoden toimikaudeksi valittava presidentti, joka johtaa my\xc3\xb6s hallitusta. Presidentin virkakausi on viisi vuotta. Udmurtian virkaatekev\xc3\xa4ksi presidentiksi nimitettiin huhtikuussa 2017 Aleksandr Bret\xc5\xa1alov, kun edellinen presidentti Aleksandr Solovjov oli menett\xc3\xa4nyt luottamuksensa.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtia tuotti Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 yhteens\xc3\xa4 264,5 miljardia ruplan osuuden eli 0,71 prosenttia Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaation BKT:st\xc3\xa4. Jokaista alueen asukasta kohti BKT:t\xc3\xa4 kertyi vuodessa 173,8 tuhatta ruplaa eli noin 4\xc2\xa0258 euroa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli vain 66 prosenttia Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keskiarvotasosta eli BKT:n kannalta katsoen alueen tuottavuus oli selv\xc3\xa4sti maan keskiarvoa alempi.\n_START_SECTION_\nLuonnonvarat\n_START_PARAGRAPH_\nTasavallan alueella on monia luonnonrikkauksia, joista merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t ovat \xc3\xb6ljy ja mets\xc3\xa4 (46\xc2\xa0% pinta-alasta on mets\xc3\xa4\xc3\xa4). Tunnetut \xc3\xb6ljyvarat ovat noin 380 miljoonaa tonnia. Suurimmat \xc3\xb6ljykent\xc3\xa4t ovat T\xc5\xa1utyrin-Kiengop ja Mi\xc5\xa1kin. Kaikkiaan Udmurtian alueella on 113 \xc3\xb6ljykentt\xc3\xa4\xc3\xa4. \xc3\x96ljy\xc3\xa4 tuotetaan vuosittain 7\xe2\x80\x938 miljoonaa tonnia, josta 96 prosenttia myyd\xc3\xa4\xc3\xa4n Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n muille alueille ja ulkomaille. Udmurtiasta saadaan my\xc3\xb6s erilaisia metalleja, kivihiilt\xc3\xa4, turvetta ja rakennusaineteollisuuden raaka-aineita (kvartsia ja kalkkikive\xc3\xa4).\n_START_SECTION_\nTeollisuus\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtian p\xc3\xa4\xc3\xa4teollisuudenalat ovat raskasmetalli- ja koneteollisuus (38\xc2\xa0% koko teollisuustuotannosta) sek\xc3\xa4 polttoaine- (23\xc2\xa0%), elintarvike- (11\xc2\xa0%) ja elektroniikkateollisuus (7\xc2\xa0%). Teollisuus tuottaa muun muassa moottoripy\xc3\xb6ri\xc3\xa4, henkil\xc3\xb6autoja, aseita, urheiluaseita, \xc3\xb6ljyteollisuuden tarvikkeita, metallity\xc3\xb6v\xc3\xa4lineit\xc3\xa4, radioita, junan vetureita ja mets\xc3\xa4teollisuuden tuotteita. Teollisuus tuottaa 45 prosenttia tasavallan BKT:sta.\n_START_SECTION_\nAlkutuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1999 maanviljelysalueet muodostivat 45 prosenttia koko tasavallan pinta-alasta. Maanviljely on keskittynyt maidon, lihan, viljan (ruis, ohra, kaura, tattari), perunoiden, vihannesten ja pellavan tuotantoon ja mehil\xc3\xa4istenhoitoon. Vuonna 1999 Udmurtian maatalous tuotti 121,2 miljoonaa tonnia (elopaino) naudan- ja kanan lihaa, 584,4 miljoonaa litraa maitoa, 552,1 miljardia kananmunaa, 478,2 miljoonaa tonnia viljaa, 685,1 miljoonaa tonnia perunaa ja 202,7 miljoonaa tonnia vihanneksia.\n_START_SECTION_\nUlkomaankauppa\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtian ulkomaankauppa oli vuonna 1999 noin 609\xc2\xa0milj.\xc2\xa0Yhdysvaltain dollaria, josta viennin osuus oli 480,2\xc2\xa0milj. ja tuonnin 128,8\xc2\xa0milj. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t vientituotteet olivat \xc3\xb6ljy (44\xc2\xa0%), koneet ja laitteet (40\xc2\xa0%), metallit (7\xc2\xa0%). T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t tuontitavarat puolestaan olivat koneet ja laitteet (78\xc2\xa0%), petrokemian tuotteet (12\xc2\xa0%) ja elintarvikkeet (4\xc2\xa0%). Merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t vientimaat vuonna 1999 olivat Alankomaat, Kreikka, Yhdysvallat, Ranska ja Puola. Merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 tuontimaita puolestaan olivat Saksa, Ukraina, Yhdysvallat, T\xc5\xa1ekki ja Ruotsi. Suomen ja Udmurtian v\xc3\xa4linen kauppa ei ole kovin suurta. Udmurtia vie Suomeen l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 puuta ja Suomesta tuodaan kivenn\xc3\xa4istuotteita, koneita ja laitteita sek\xc3\xa4 petrokemiantuotteita.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nTasavallalla on kohtalaisen kattava liikenneinfrastruktuuri. Rautateiden merkitys on suuri sek\xc3\xa4 rahti- ett\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6liikenteess\xc3\xa4 Udmurtian ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n muiden alueiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. T\xc3\xa4rkeimpiin poikittaisiin, Udmurtian sen naapurialueisiin liitt\xc3\xa4viin ratayhteyksiin kuuluvat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n rautateiden Gorkin rautatiet -tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6n s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istetyt kaksoisratareitit: etel\xc3\xa4isempi Kazan\xe2\x80\x93Mo\xc5\xbega\xe2\x80\x93Agryz\xe2\x80\x93Sarapul\xe2\x80\x93Jekaterinburg ja pohjoisempi Kirov\xe2\x80\x93Glazov\xe2\x80\x93Balezino\xe2\x80\x93Kez\xe2\x80\x93Perm. Pohjois-etel\xc3\xa4suuntaisella radalla on vain yhdet raiteet, ja sen reitti\xc3\xa4 Balezino\xe2\x80\x93Igra\xe2\x80\x93I\xc5\xbeevsk\xe2\x80\x93Alna\xc5\xa1i ajetaan dieselkalustolla. Lis\xc3\xa4ksi on l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 rahtiliikenteen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 sivuratoja kuten esimerkiksi osuus I\xc5\xbeevsk\xe2\x80\x93Votkinsk._NEWLINE_Suurimmat maantiet on p\xc3\xa4\xc3\xa4llystetty, pienemm\xc3\xa4t ovat yh\xc3\xa4 hiekkateit\xc3\xa4. Poikittaisista maantieyhteyksist\xc3\xa4 mainittakoon esimerkiksi Latviasta Moskovan kautta it\xc3\xa4\xc3\xa4n johtava Eurooppatie E22 saapuu reitti\xc3\xa4 Kazan\xe2\x80\x93Mo\xc5\xbega\xe2\x80\x93I\xc5\xbeevsk\xe2\x80\x93Igra ja jatkaa esimerkiksi Tjumeniin._NEWLINE_I\xc5\xbeevskiss\xc3\xa4 on lentoasema, josta tasavallan oman lentoyhti\xc3\xb6 I\xc5\xbeavia operoi. Esimerkiksi syksyll\xc3\xa4 2012 I\xc5\xbeevskist\xc3\xa4 oli lentovuoroja Jak-42-kalustolla Moskovaan (kaksi vuoroa p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in Domodevoon), Pietariin (kaksi vuoroa viikoittain), sek\xc3\xa4 harvakseltaan Ufaan ja Permiin._NEWLINE_Laivaliikenteelle sopivaa jokiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4\xc3\xa4 on 178 kilometri\xc3\xa4 ja t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t jokisatamat ovat Kamajoella sijaitsevat Sarapul ja Kambarka._NEWLINE_Alueen l\xc3\xa4pi kulkee 11 kaasuputkea ja 5 \xc3\xb6ljyputkea, joista suurimmat ovat Minnbajevo-Izhkar ja Siperia-Keskusta\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nYksi ensimm\xc3\xa4isist\xc3\xa4 l\xc3\xa4hteist\xc3\xa4, joissa udmurtit mainitaan, ovat arabialaiset kirjoitukset 1100-luvulta. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset l\xc3\xa4hteet mainitsevat udmurtit nimelt\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa 1300-luvulla, tosin he k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t heist\xc3\xa4 nime\xc3\xa4 "Aran". Termi\xc3\xa4 "Permit" k\xc3\xa4ytettiin useista eri suomalais-ugrilaisista kansoista, mukaan lukien udmurtit. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset l\xc3\xa4hteet mainitsevat heid\xc3\xa4t ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa udmurteiksi vuonna 1770. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t heist\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s nime\xc3\xa4 votjakit.\n_START_SECTION_\nVarhaisempaa historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtiassa on ollut ihmisasutusta mesoliittiselta kivikaudelta (8000\xe2\x80\x935000 eaa.) l\xc3\xa4htien. Udmurtit ovat l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 sukua komeille. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaksi kansaa muodostavat suomalais-ugrilaisten kielten permil\xc3\xa4isen ryhm\xc3\xa4n. Kantapermil\xc3\xa4isen kansan asuinpaikat sijaitsivat suunnilleen nykyisen Udmurtian seudulla sek\xc3\xa4 sen l\xc3\xa4nsi- ja etel\xc3\xa4puolella. Kantapermil\xc3\xa4inen kansa alkoi jakaantua varhaisella rautakaudella (700\xe2\x80\x93200-luvuilla eaa.). Komien esi-is\xc3\xa4t alkoivat muuttaa pohjoiseen 700-luvulla. Syyn\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n kantapermil\xc3\xa4isten liikehdint\xc3\xa4\xc3\xa4n oli bolgaarien saapuminen Volgan keskijuoksulle. Bolgaarit (t\xc5\xa1uva\xc5\xa1ien esi-is\xc3\xa4t) perustivat Volgan alueelle Bolgarian valtion jonka vallan alle udmurtitkin joutuivat. T\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ajalta on muistona udmurtin kielen t\xc5\xa1uvassilaisvaikutus.\n_START_SECTION_\nMongolivalta\n_START_PARAGRAPH_\nMongolit ja tataarit valloittivat Udmurtian alueen 1200-luvulla ja se tuli kuulumaan mongolien Kultaisen ordan valtakuntaan. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 alkoi muuttaa Novgorodin valtion alueelta 1200-luvulla udmurtien luoteisille asuinalueille, nykyisen Kirovin alueelle, jonne he perustivat Vjatkan tasavallan. Vjatka joutui Moskovan vallan alle vuonna 1489. Suurin osa udmurtien asuinalueista kuului kuitenkin Kultaisen Ordan hajoamisen j\xc3\xa4lkeen syntyneeseen Kazanin kaanikuntaan.\n_START_SECTION_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n valta\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4 valloitti Kazanin kaanikunnan 1552 ja niinp\xc3\xa4 udmurtitkin joutuivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallan alle. Udmurtit liittoutuivat sukulaiskansansa marien kanssa ja nousivat kapinaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan 1553. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset saivat kukistettua kapinan vasta 1557. Vuodesta 1587 l\xc3\xa4htien Udmurtia tuli kuulumaan suoraan Moskovan vallan alaisuuteen ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestely jatkui 1700-luvulle asti. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset perustivat Vjatkaan piispanistuimen 1636, mutta udmurtien k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4minen kristinuskoon aloitettiin varsinaisesti vasta 1740-luvulla. V\xc3\xa4kivaltainen kristinuskoon k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4minen ja aikaisemmat naapurikansojen valloitukset aiheuttivat sen ett\xc3\xa4 udmurtit muuttivat alkuper\xc3\xa4isen asuinalueensa l\xc3\xa4nsi- ja etel\xc3\xa4osista asuinalueensa pohjoisosaan. Kristinuskoon k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4minen oli kuitenkin hidasta.\n_START_SECTION_\nNeuvostovalta\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen Udmurtiasta tuli osa Neuvostoliittoa. Udmurtian alueelle perustettiin 4. marraskuuta 1920 Votjakkien autonominen piirikunta. Sen nimi muutettiin Udmurtien autonomiseksi piirikunnaksi 1. tammikuuta 1932 ja 28. joulukuuta 1934 se korotettiin Udmurtian Autonomiseksi Sosialistiseksi Neuvostotasavallaksi. Udmurtian teollisuuden pohja luotiin 1930-luvulla, jolloin siit\xc3\xa4 kehittyi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ter\xc3\xa4s- ja sotatarviketeollisuuden keskus. Toisen maailmansodan aikana Udmurtiaan siirrettiin tehtaita mm. Moskovasta, Ukrainasta ja Stalingradista.\n_START_SECTION_\nOsana Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaatiota\n_START_PARAGRAPH_\nNeuvostoliiton hajottua 1991 Udmurtia antoi suvenerisuusjulistuksen ja muutti nimens\xc3\xa4 Udmurtian tasavallaksi, mutta j\xc3\xa4i edelleen osaksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaatiota. Neuvostoliiton aikana Udmurtia oli sotateollisuuden vuoksi suljettu alue. Nyt suhteita ulkomaihin, mm. Suomeen luodaan vilkkaasti. Udmurtian valtiolliset symbolit otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1990-luvulla: lippu 1993 sek\xc3\xa4 vaakuna ja kansallishymni 1994._NEWLINE_Udmurtian ensimm\xc3\xa4iset presidentinvaalit pidettiin 15. lokakuuta 2000, jolloin presidentiksi valittiin suoralla kansanvaalilla parlamentin (Gossovet) puheenjohtaja Aleksandr Volkov. Volkov sai 37,8 prosenttia \xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4 (Udmurtian lakien mukaan voittoon riitt\xc3\xa4\xc3\xa4 25\xc2\xa0%). Volkovin virkakausi alkoi 3. marraskuuta samana vuonna. Volkov uusi paikkansa 2004 ja 2009. Vuoden 2009 valintaa ei tehty vaaleilla vaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaation presidentin ehdotuksesta Udmurtian parlamentin hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4n\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurtian merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t oppilaitokset ovat Udmurtian valtion yliopisto (I\xc5\xbeevskiss\xc3\xa4), I\xc5\xbeevskin teknillinen yliopisto ja I\xc5\xbeevskin l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellinen akatemia.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nUdmurttien kirjallisuutta on k\xc3\xa4sitelty omassa artikkelissaan. Udmurtiksi julkaistuista sanomalehdist\xc3\xa4 tunnetuimpiin kuuluu Udmurt du\xc5\x84\xc5\x84e. Udmurtian kansalliskirjasto toimii I\xc5\xbeevskiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMusiikki\n_START_PARAGRAPH_\nTasavallan mummoryhm\xc3\xa4 Buranovskije babu\xc5\xa1ki voitti Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n euroviisukarsinnan ja sijoittui vuoden 2012 Eurovision laulukilpailussa toiselle sijalle.\n_START_SECTION_\nMuseotoiminta\n_START_PARAGRAPH_\nMuseoilla on keskeinen merkitys kulttuuriperinn\xc3\xb6n s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4misess\xc3\xa4. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kulttuuriperint\xc3\xb6\xc3\xa4 ja museoita kokoava sivusto listaa Udmurtiasta yhteens\xc3\xa4 39 erilaista museota. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 voi mainita esimerkiksi M. T. Kala\xc5\xa1nikovin asemuseon ja Udmurtian kansallismuseon I\xc5\xbeevskiss\xc3\xa4, joista j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 on ollut kulttuuriyhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 muiden suomalais-ugrilaisten kansallismuseoiden kanssa, Idnakarin kulttuuri- ja historiamuseon Glasovssa sek\xc3\xa4 P. I. T\xc5\xa1aikovskin mukaan nimetyn museon h\xc3\xa4nen synnyinkaupungissaan Votkinskiss\xc3\xa4.'