b"\n_START_ARTICLE_\nLudvig VIII (Ranska)\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLudvig VIII vanhemmat olivat Ranskan pitk\xc3\xa4aikainen kuningas Filip II Augustus (1165\xe2\x80\x931223) ja h\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4inen puolisonsa Hainaut'n Isabelle (1170\xe2\x80\x931190)._NEWLINE_Ludvig seurasi is\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kuninkaana 14. hein\xc3\xa4kuuta 1223. H\xc3\xa4n oli tosin ensimm\xc3\xa4inen Kapeting-dynastiaan kuulunut valtaistuimen perij\xc3\xa4, jota ei ollut voideltu kuninkaaksi jo is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 elinaikana. Filip II Augustus oli rakentanut kuningasvallasta niin vahvan ja kest\xc3\xa4v\xc3\xa4t, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ei kokenut t\xc3\xa4t\xc3\xa4 vaalikuninkuuteen kuuluvaa j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4lm\xc3\xa4\xc3\xa4 tarpeelliseksi. Valtakunnan herrat eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 kyseenalaistaneet kuninkuuden perinn\xc3\xb6llisyytt\xc3\xa4 ja vaatineen vaalikuninkuuden palauttamista, vaan alistuivat vahvan monarkin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksiin. N\xc3\xa4in feodaaliyhteiskunta oli kokenut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n muutoksen kohden yhtein\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 ja kansallisvaltiota._NEWLINE_Ludvig VIII Leijonan voitelu kuninkaaksi tapahtui kuitenkin perinteen mukaan Reimsin tuomiokirkossa 6. elokuuta 1223 ja samalla kruunattiin my\xc3\xb6s kuningatar Blanka, tapaus oli harvinainen, sill\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 kuningattaret olivat saanet virkansa eri tilaisuudessa ja useimmiten Saint-Denisin luostarin basilikassa._NEWLINE_Kuninkaana Ludvig jatkoi samaa politiikka kuin mit\xc3\xa4 oli harjoittanut jo h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 omalla hallituskaudellaan. Tosin suurimmat valloituksensa h\xc3\xa4n oli tehnyt jo ennen kuninkaaksi tuloaan. Kuitenkin H\xc3\xa4n alisti Etel\xc3\xa4-Ranskan feodaaliruhtinaita Ranskan kuninkaan alaisuuteen._NEWLINE_Hallituskauden vaikein ja eniten energiaa vaativa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli saattaa k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6n h\xc3\xa4nen 1. marraskuuta 1223 antamansa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys, jolla h\xc3\xa4n kumosi is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen ja kielsi virkamiehi\xc3\xa4\xc3\xa4n ilman syyt\xc3\xa4 rekister\xc3\xb6im\xc3\xa4st\xc3\xa4 juutalaisten antamia lainoja. Tuolloin kristittyjen ei ollut soveliasta lainata rahaa korkoa vastaan, teko oli yleens\xc3\xa4 pannanjulistuksen veroinen rikos kirkollista lakia kohtaan. Koska juutalaiset eiv\xc3\xa4t olleet kristittyja, niin heit\xc3\xa4 ei voinut my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n pannaan julistaa. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 ep\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tilannetta k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t vasallit ja muut l\xc3\xa4\xc3\xa4ninherrat usein hyv\xc3\xa4kseen ja toimivat omin p\xc3\xa4in suhteessa rahanlainaukseen ja juutalaisiin. Ludvigin toimenpide pyrki selvent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4t\xc3\xa4, useinkin suuria, ristiriitoja maallisen ja kirkollisen oikeuden v\xc3\xa4lille synnytt\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 tilannetta._NEWLINE_Valtakunnan herroista 26 t\xc3\xa4rkeint\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksyi kuninkaan antaman m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen, mutta vahva Champagnen kreivi Thibault IV kielt\xc3\xa4ytyi sit\xc3\xa4 soveltamasta. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli oma erillissopimuksensa juutalaisten kanssa, Champagne oli vilkkaan kaupank\xc3\xa4ynnin liikenteellisten yhteyksien risteyksess\xc3\xa4, ja takasi sopimuksella itselleen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t verotulot juutalaisilta. Champagnen kreivist\xc3\xa4 tuli keskeinen hahmo taistelussa Kapetinkien dynastian kasvavaa voimaa ja valtaa vastaan ja h\xc3\xa4nen kielteinen asenteensa oli n\xc3\xa4kyviss\xc3\xa4 koko Ludvig VIII hallinnon ajan. Esimerkiksi Avignonin piirityksen aikana h\xc3\xa4n oli vasallisvelvoitteen sitomana l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 vain vaadittavat 40 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti joukkoineen kotiin.\n_START_SECTION_\nSotilas\n_START_PARAGRAPH_\nLis\xc3\xa4nimens\xc3\xa4 Leijona h\xc3\xa4n ansaitsi aikalaisiltaan valloittamalla kilpailijoiltaan Plantagen\xc3\xaat-suvulta n\xc3\xa4iden l\xc3\xa4\xc3\xa4nityksi\xc3\xa4 Ranskassa; Poitoun, Saintongen, P\xc3\xa9rigordin, Angoumoisin sek\xc3\xa4 osan Borfeaun aluetta. Sotiminen harhaoppisia kataareja vastaan antoi h\xc3\xa4nelle oikeuden liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuninkaallisiin alueisiin Languedocin alueen, jota h\xc3\xa4n miehitti.\n_START_SECTION_\nEnglanti\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1216 Englannin korkeat aateliset, paronit, kapinoivat eritt\xc3\xa4in ep\xc3\xa4suosittua kuningas Juhana Maatonta vastaan ns. ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 paronien sodassa. Kapinoivat paronit tarjosivat Englannin kruunua Ranskan kuninkaan Filip II Augustuksen vanhimmalle pojalle ja valtaistuimen perij\xc3\xa4lle Ludvigille. Juhana Maaton ehti kuolla, ja h\xc3\xa4nen poikansa Henrik III tuli nimetyksi kuninkaaksi ennen kuin Ludvig purjehti ja otti Englannin haltuunsa sek\xc3\xa4 julistettiin Lontoossa vuonna 1216 Englannin kuninkaaksi, vaikka h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ei ollut kruunattu teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vuonna 1226 h\xc3\xa4n valloitti my\xc3\xb6s Avignonin alueen._NEWLINE_Lontoossa oli kuitenkin ollut pient\xc3\xa4 vastarintaa kun Ludvig saapui sinne. St. Paulin katedraalissa Ludvig kuitenkin suurin juhlamenoin hyv\xc3\xa4ksyttiin hallitsijaksi kaikkien Lontoossa vaikuttaneiden t\xc3\xa4rkeiden henkil\xc3\xb6iden l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 ollessa. Useat aateliset ja joukossa my\xc3\xb6s Skotlannin kuningas ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t vannomaan uskollisuutta kuningas Ludvigille. Samana vuonna 14. kes\xc3\xa4kuuta h\xc3\xa4n valloitti Winchesterin kaupungin ja pian oli h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 hallussaan yli puolet Englannin kuningaskunnan alueesta. Puolentoista vuoden sodan j\xc3\xa4lkeen suuri osa Ludvigia tukeneista paroneista oli loikannut toisen osapuolen riveihin. Kun lis\xc3\xa4ksi Ludvig k\xc3\xa4rsi tappion Lincolnissa toukokuussa 1217, oli h\xc3\xa4nen luovuttava Englannin kuninkuudesta Lambethin rauhassa syyskuussa vuonna 1217, joskin h\xc3\xa4n sai luopumisestaan huomattavan rahallisen korvauksen._NEWLINE_Englannin hallitsijoista tuon j\xc3\xa4lkeen eiv\xc3\xa4t useat muutkaan kuninkaat olleet kruunattuja, esimerkiksi Edvard V ja Edvard VII, niin Ludvig voidaan hyvinkin listata Englannin virallisten kuninkaiden joukkoon.\n_START_SECTION_\nKuolema\n_START_PARAGRAPH_\nLudvig oli piiritt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Toulousen kaupunkia, mutta kreivi Raymond VII:n vastarinta oli sitke\xc3\xa4\xc3\xa4. Piirityksest\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttikin tulevan hyvin pitk\xc3\xa4aikainen ja niin kuningas p\xc3\xa4\xc3\xa4tti jo sairaana luopua siit\xc3\xa4 ja siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen seuraavan vuoden kes\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti paluumatkalle Pariisiin. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Auvergnen maakunnassa ja Montpensierin kaupungissa h\xc3\xa4nen oli keskeytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 matkansa. H\xc3\xa4n kuoli kaupungissa 8. marraskuuta 1226 punatautiin. _NEWLINE_Jo muutama p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 ennen kuolemaansa Ludvig oli, hyv\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja uskollisena Kapetingina ja kuninkaana, huolehtinut valtakunnan tulevaisuudesta. H\xc3\xa4n oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4nny puolisonsa Blankan sijaishallitsijaksi valtaistuimen perillisen alaik\xc3\xa4isyyden ajaksi. Jos Ludvig VIII Leijona oli ollut ensimm\xc3\xa4inen ei is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 elinaikan voideltu kuningas, niin h\xc3\xa4nen poikansa oli toinen, ja sen j\xc3\xa4lkeen ei ennenaikaista voitelua en\xc3\xa4\xc3\xa4 Ranskan monarkia k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt._NEWLINE_Ludvig VIII Leijona haudattiin Ranskan kuninkaiden nekropoliin Saint-Denisin luostarin basilikaan Pariisin pohjoispuolelle."