b'\n_START_ARTICLE_\nHistologia\n_START_PARAGRAPH_\nHistologia eli kudosoppi on tieteenala, joka tutkii kudoksia. Histologian tutkimusongelmat siis sijoittuvat organologian ja solubiologian v\xc3\xa4limaastoon, joten tutkimusv\xc3\xa4lineeksi soveltuu parhaiten elektronimikroskoopin sijasta valomikroskooppi. Histologista tutkimusta on harrastettu niin kauan kuin hyvi\xc3\xa4 valomikroskooppeja on ollut k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4, ja varsin aktiivista se on ollut my\xc3\xb6s siit\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 moderni l\xc3\xa4\xc3\xa4ketiede nojaa pitk\xc3\xa4lti histologiseen tiet\xc3\xa4mykseen ihmiskehosta._NEWLINE_Histologian tieteen kehitykseen kuului olennaisesti valomikroskooppien kehityksen lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s eri v\xc3\xa4rj\xc3\xa4yksien (engl. staining) k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 muutoin l\xc3\xa4hes l\xc3\xa4pin\xc3\xa4kyvien solujen yksityiskohtien, esimerkiksi tumien, esiin tuomiseksi. Ehk\xc3\xa4 tunnetuimpia histologian uranuurtajia olivat italialainen Camillo Golgi ja espanjalainen Santiago Ram\xc3\xb3n y Cajal.'