b'\n_START_ARTICLE_\nRaittiusliike Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nRaittiusliike Suomessa sai alkunsa Axel August Granfeltin perustamasta raittiusseurasta, 27. elokuuta 1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta ja monista my\xc3\xb6hemmin perustetuista paikallisista raittiusyhdistyksist\xc3\xa4. Yhdistykset levittiv\xc3\xa4t raittiusaiheisia kirjasia ja j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t esitelm\xc3\xa4tilaisuuksia, joissa kerrottiin alkoholin haittavaikutuksista.\n_START_SECTION_\nSuomen raittiuden seura\n_START_PARAGRAPH_\nTurussa vuonna 1881 vapaakirkollisten perustama raittiusseura. Ensimm\xc3\xa4inen johtaja Emil Hedenstr\xc3\xb6m, jonka siirrytty\xc3\xa4 Helsingin raittiusseuran johtajaksi, h\xc3\xa4nen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 sai Kaarle Verkko.\n_START_SECTION_\nKohtuuden yst\xc3\xa4v\xc3\xa4t ja Raittiuden yst\xc3\xa4v\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nRaittiusseura perustettiin 15. lokakuuta 1860. Se oli saanut vaikutteita ruotsalaisesta wieselgrenil\xc3\xa4isest\xc3\xa4 raittiusliikkeest\xc3\xa4. Seuran s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t valmistivat professori J. V. Snellman, Frans Ludvig Schauman, Stephan Baranowski ja esittelij\xc3\xa4sihteeri Gabriel Mauritz Waenerberg. Seuran puheenjohtajaksi valittiin Gabriel Rein._NEWLINE_Seura sai alkuunsa 27.8.1853 perustetusta Raittiuskirjallisuuskomiteasta, joka oli varsinaisen raittiusseuran edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4. Perustavina j\xc3\xa4senin\xc3\xa4 olivat professori Stepan Baranovski, J. V. Snellman, Gabriel Rein ja Matthias Akiander sek\xc3\xa4 rahastonhoitajana toiminut maisteri August Schauman _NEWLINE_Raittiuskirjallisuuskomitea julkaisi raittiusaiheisia vihkosia. Ensimm\xc3\xa4inen niist\xc3\xa4 oli Elias L\xc3\xb6nnrotin ulkomaalaisen kirjoituksen pohjalta vuonna 1854 kirjoittama Kolme p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 Saurion kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja seuraava 1856 Wilhelm Linterin historia. Sek\xc3\xa4 suomennos v. 1854 Rampa Lauri, ylipainos Turun sanomista v. 1854 Paimelan ukko, Houkuttelija, Gustaf Cannelin v. 1855 kirjoittama Maunulan Matti, ja Turmiolan Tommi._NEWLINE_Vuosina 1853\xe2\x80\x931873 Kohtuuden yst\xc3\xa4v\xc3\xa4t ja sit\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4nyt Raittiuskirjallisuuskomitea julkaisivat 19 suomenkielist\xc3\xa4 ja 6 ruotsinkielist\xc3\xa4 ja 2 lapinkielist\xc3\xa4 kirjasta. Yhteism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli 108\xc2\xa0500 kappaletta._NEWLINE_Vuoden 1874 j\xc3\xa4lkeen seuran johtajana toimi August Schauman. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kaudella painettiin 107\xc2\xa0000 kirjasta. Kirjaset levitettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa maksutta. Seuralle valittiin uusi johtokunta 24.5.1883 pidetyss\xc3\xa4 vuosikokouksessa. Esimieheksi valittiin Axel August Granfelt ja j\xc3\xa4seniksi valittiin ylitarkastaja Uno Cygnaeus, opettaja S. G. Dahlstr\xc3\xb6m, maisteri K. Lindroos, opettajakandinaatti O. A. F. L\xc3\xb6nnbohm. Vuosikokouksessa 2.2.1884 seuran s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4 uudistettiin, ja seuran uudeksi nimeksi tuli Raittiuden yst\xc3\xa4v\xc3\xa4t.'