b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x84mm\xc3\xa4n ruukki\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84mm\xc3\xa4n Ruukki oli j\xc3\xa4rvimalmia raudaksi jalostanut rautaruukki Suomussalmen Kiantaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 laskevan Em\xc3\xa4joen \xc3\x84mm\xc3\xa4koskessa vuosina 1841\xe2\x80\x931878. Tuolloin kulta-aikaansa el\xc3\xa4nyt tehdas muistuttaa nykypolvia \xc3\x84mm\xc3\xa4nsaaressa en\xc3\xa4\xc3\xa4 nimiss\xc3\xa4 Ruukin koulu ja Ruukinkangas._NEWLINE_Tehtaan palveluksessa vuonna 1870 oli 400 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4. 1900-luvulla ruukin alue oli sotilask\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja toimi mm. III armeijakunnan komentopaikkana jatkosodassa.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84mm\xc3\xa4n ruukin vaiheita 1800-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\nJo 1800-luvun alussa oli kappalaisen apulainen Johan Gerhard Snellman rakentanut \xc3\x84mm\xc3\xa4kosken rannalle harkkohytin eli -uunin, mutta sen toiminta lakkasi nopeasti._NEWLINE_Tornion piiril\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin\xc3\xa4 toiminut Henric Deutsch oli julkaissut 1819 kuvauksen tarkastusmatkastaan, jonka oli tehnyt Suomen talousseuran toimeksiannosta Pohjanmaalle ja Kainuuseen. H\xc3\xa4n ehdotti rautatehtaan perustamista Kajaaniin ja useiden apusulattojen perustamista l\xc3\xa4hivesist\xc3\xb6ihin, mutta esitys ei saanut kannatusta liikemiesten parissa, joita tiett\xc3\xb6m\xc3\xa4t taipaleet arveluttivat._NEWLINE_Suomussalmen \xc3\x84mm\xc3\xa4n Ruukin pani alulle silloinen Hyrynsalmen kirkkoherra Johan Wegelius, joka kappeliseurakunnissa kulkiessaan oli tutustunut rautatehtaan perustamisen edellytyksiin. 3. kes\xc3\xa4kuuta 1841 Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri antoikin luvan perustaa Em\xc3\xa4joen it\xc3\xa4isen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6haaran varrelle yhdell\xc3\xa4 tai kahdella piipulla varustetun harkkohytin, 20-leivisk\xc3\xa4isen vasaran ja kaksi ahjoa. K\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n luovutettiin kosken molemmat rannat. \xc3\x84mm\xc3\xa4n ruukille my\xc3\xb6nnettiin 20 verotonta vuotta. Malmi aiottiin ottaa Kianta-, Kylm\xc3\xa4-, P\xc3\xa4ss\xc3\xa4m\xc3\xa4-, Vuokki-, Pesi\xc3\xb6- ja N\xc3\xa4lj\xc3\xa4ng\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvist\xc3\xa4. Talonpojat huolehtivat j\xc3\xa4rvimalmin kuljetuksen hevosilla tehtaalle jalostettavaksi.\n_START_SECTION_\nKauppaneuvokset ja laajeneva tehdas\n_START_PARAGRAPH_\nWegeliuksen kuoltua vuonna 1845 h\xc3\xa4nen poikansa ottivat ruukin haltuunsa. Toimintaa vaikeutti ongelmallinen kuljetus, tulvat ja jopa sopivan ty\xc3\xb6voiman saatavuuden puute. Vuonna 1856 veljekset myiv\xc3\xa4t ruukin Kiannan virasta eronneelle nimismiehelle Karl Alarik Castrenille. Castren vuorostaan myi jo seuraavana vuonna osan ruukista ja loput 1859 oululaiselle liikemiesyhti\xc3\xb6lle, johon kuuluivat kauppaneuvokset Ferdinand Granberg, Frans Johan Franz\xc3\xa9n, nimismies Matts Emanuel Ringwall sek\xc3\xa4 Pohjois-Suomen tuon ajan kenties merkitt\xc3\xa4vin liikemies, kauppaneuvos ja my\xc3\xb6hemmin laivanvarustaja Johan Gustav Bergbom. \xc3\x84mm\xc3\xa4n ruukkiyhti\xc3\xb6n tarkoituksena oli perustaa kotimaisen raaka-aineen varaan rautatehtaita, jotka soveltuisivat laivanrakennustarkoituksiin. Lis\xc3\xa4ksi yhti\xc3\xb6 halusi harjoittaa \xc3\x84mm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sahateollisuutta. Sahatoiminnan laajentaminen hautautui erilaisten riitojen alle. Vain pieni kotitarvesaha sai toimia, ja senkin l\xc3\xa4\xc3\xa4ninmets\xc3\xa4nhoitaja sulki 1860.\n_START_SECTION_\nRuukit yhdistyv\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nKurimon ja \xc3\x84mm\xc3\xa4n ruukit yhtyiv\xc3\xa4t 1864 Kurimon\xe2\x80\x93\xc3\x84mm\xc3\xa4n Rautatehdas Osakeyhti\xc3\xb6ksi. Toimeenpanevaksi johtajaksi tuli Axel Backman, jonka ansioiksi on kirjattu varsinkin kokeet ter\xc3\xa4ksen valmistamisessa. Ruukkien yhdist\xc3\xa4misen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 painopiste siirtyi Utaj\xc3\xa4rvelle Kurimoon, ja molemmissa ruukeissa pantiin uudistuksia toimeen. \xc3\x84mm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 muun muassa rakennettiin valmiiksi putlauslaitos, kaksi naulavasaraa ja yhdeks\xc3\xa4n hiiliuunia. Kurimossa kokeiltiin ter\xc3\xa4ksen valmistusta Suomussalmelta tuodusta j\xc3\xa4rvimalmista. Siihen pantiin paljon toiveita, ja raudan tuotanto kasvoi huomattavasti. Tavara matkasi talvisin pororaidoilla \xc3\x84mm\xc3\xa4st\xc3\xa4 Utaj\xc3\xa4rvelle. Kes\xc3\xa4isin raaka-aine kuljetettiin tervaveneill\xc3\xa4 Oulujokivarteen ja sielt\xc3\xa4 hevoskyydil\xc3\xa4 Utaj\xc3\xa4rvelle.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuodet ja 1. konkurssi\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1867 kato laski ostokyky\xc3\xa4 ja hintoja. Uuden rahan, markan, kurssi oli korkeampi kuin ruplan, mik\xc3\xa4 vaikutti lamaannuttavasti talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Molemmat ruukit tiloineen j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t velkojien k\xc3\xa4siin 1868. \xc3\x84mm\xc3\xa4n ruukkiin kuuluivat tuolloin Hulkonniemen ja Oilolan tilat sek\xc3\xa4 Rantalan torppa kirkonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Toiminta pys\xc3\xa4htyi l\xc3\xa4hes kolmeksi vuodeksi.\n_START_SECTION_\nEnglantilaiskausi ja Kiannan H\xc3\xb6yryveneosakeyhti\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4rik\xc3\xa4s vaihe ruukin historiassa alkoi 1872, kun englantilainen yhti\xc3\xb6 The Finland Charcoal Iron Works Company osti molemmat ruukit kauppaneuvos Bergbomilta. Toimitusjohtajana paikalla toimi Herbert Barry._NEWLINE_Englantilaiseen kauteen liittyy ensimm\xc3\xa4isen h\xc3\xb6yrylaivan tulo Kiannalle. Rahvaskin oli kutsuttu juhliin, joissa orkesteri soitti, ranskalainen viini virtasi, ja ruukin mamsellit esiintyiv\xc3\xa4t Pariisista hankituissa puvuissa. Paikkakuntalaiset perustivat malmin kuljetusta varten Kiannan H\xc3\xb6yryveneosakeyhti\xc3\xb6n ja ostivat siihen tarkoitukseen vuonna 1874 kahdeksan hevosvoiman h\xc3\xb6yryveneen. Alun perin Vilkas-niminen vene tunnettiin Suomussalmella nimell\xc3\xa4 Alku.\n_START_SECTION_\n"Asiakirjat Thamesin pohjalle"\n_START_PARAGRAPH_\nEnglantilaisvetoisen yhti\xc3\xb6n toiminta oli alkanut aikana, jolloin rautateollisuudessa suhdanteet olivat k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneet laskuun. Toiminta \xc3\x84mm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 lakkasi vuonna 1877 ja yhti\xc3\xb6 teki konkurssin 1878._NEWLINE_Suomussalmi-kirjaan on kirjattu koruton arvio englantilaiskaudesta: "Johtajien ep\xc3\xa4rehellisyys kirjanpidossa sek\xc3\xa4 holtiton el\xc3\xa4m\xc3\xa4nmeno kaukana Lontoon p\xc3\xa4\xc3\xa4majasta lienev\xc3\xa4t olleet painavia lis\xc3\xa4syit\xc3\xa4 yrityksen ep\xc3\xa4onnistumiseen. Vararikon j\xc3\xa4lkeen ruukin johtajista toinen oleskeli ensin Muhoksella maanviljelij\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja pakeni sitten Amerikkaan, toinen maannee ruukin viimeiset asiakirjat salkussaan Lontoon Thamesin pohjassa. Lis\xc3\xa4ksi liian voimakkaat vastakohdat eiv\xc3\xa4t kauan menesty rinnakkain: samanaikaisesti kun kansa s\xc3\xb6i pettua ankarien katovuosien viety\xc3\xa4 usein l\xc3\xa4hes tyystin vuodentulon, sy\xc3\xb6tiin herrojen p\xc3\xb6yd\xc3\xa4ss\xc3\xa4 selv\xc3\xa4\xc3\xa4 leip\xc3\xa4\xc3\xa4 ja juotiin ulkomailta hankittuja viinej\xc3\xa4."_NEWLINE_Tehtaanomistaja Victor \xc3\x85kerblom osti vuonna 1885 sen, mit\xc3\xa4 ruukeista oli j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4, ja 1896 omistajaksi tuli h\xc3\xa4nen poikansa Robert \xc3\x85kerblom. Ilmeisesti ruukin puitteissa toimintaa oli v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, ja laitosta hoiti noihin aikoihin Birger Bisi ja my\xc3\xb6hemmin mets\xc3\xa4nhoitaja M. J. Waenerberg. Vanha y\xc3\xb6vahti Ukko-Pellikka huolehti viel\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ettei tulipaloja p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt syttym\xc3\xa4\xc3\xa4n. Ilmari Kiannon is\xc3\xa4, rovasti August Benjamin Calamnius on kertonut tehtaalla tuona aikoina harjoitetun nopeasti edistyv\xc3\xa4\xc3\xa4 ry\xc3\xb6st\xc3\xb6viljely\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 suurin osa irtaimesta rautatavarasta sek\xc3\xa4 kaikki kivirakennukset myytiin yksi toisensa j\xc3\xa4lkeen. Masuuni h\xc3\xa4vitettiin 1909.\n_START_SECTION_\nIsa Asp \xc3\x84mm\xc3\xa4ss\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nTytt\xc3\xb6vuotensa \xc3\x84mm\xc3\xa4n ruukilla asui nuorena kuollut lyyrikko Isa Asp (1853\xe2\x80\x931872). H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Jaakko toimi Ruukin p\xc3\xa4\xc3\xa4kirjanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4, ja perhe asui \xc3\x84mm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuosina 1859\xe2\x80\x931869.\n_START_SECTION_\nKiannon romaani Patruunan tyt\xc3\xa4r\n_START_PARAGRAPH_\nRovasti A. B. Calamnius ja h\xc3\xa4nen vaimonsa Cecilia (s. Lundahl), Ilmari Kiannon vanhemmat muuttivat Suomussalmelle vuonna 1879 ruukin toiminnan jo lakattua. Ilmari oli tuolloin viisivuotias, ja h\xc3\xa4nen 1930-luvulla kirjoittamansa ruukkiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n sijoittuva romaani Patruunan tyt\xc3\xa4r pohjautunee aikalaisten kertomuksiin._NEWLINE_Axel Backman n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 olleen se Kiannon patruuna B\xc3\xb6rje B\xc3\xb6ckling, jonka tyt\xc3\xa4r is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 katkeroittaen rakastui \xc3\x84mm\xc3\xa4n ruukin sepp\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tarina sivuaa monelta kantilta ruukin toimintaa aina y\xc3\xb6vahdin toimista porokuljetuksiin, herrasv\xc3\xa4en juhliin ja ruukin arkip\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n. Nuorten romanssi on paratiisiunenomainen. Sen sijaan vanhan patruunan ihmissuhdekiemurat ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt kirjailija kutoo taitavasti, ellei julmasti. Voi olla, ett\xc3\xa4 patruuna paheineen, nuoreen naiseen rakastumisineen edustaa jonkinlaista heijastumaa boheemista kirjailijasta itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n, ainakin vahvasta el\xc3\xa4m\xc3\xa4nkokemuksesta tarina kertoo.\n_START_SECTION_\nSotilask\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 1900-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\nRuukin p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus oli kartanonomainen kaksikerroksinen talo. Se toimi 1900-luvun alkupuolella lastenparantolana, mutta jo ennen sotia rakennukset tulivat rajajoukkojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. P\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus tuhoutui talvisodan aikana. Jatkosodan alussa kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1941 kasarmin alueella koottiin ryhm\xc3\xa4 Fagern\xc3\xa4sin joukkoja ennen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 Uhtualle. Ryhm\xc3\xa4 Fagern\xc3\xa4siin kuuluvia joukkoja alettiin jo elokuussa III armeijakunnan k\xc3\xa4skyst\xc3\xa4 kutsua 3. divisioonaksi. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1942 siirtyi III armeijakunnan komentopaikka ruukille. Hjalmar Siilasvuon asuintalo sijaitsi kosken rannalla l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 nykyist\xc3\xa4 voimalaitosta senaikaisen padon ja riippusillan kohdalla. Pioneeripataljoona 15 rakensi \xc3\x84mm\xc3\xa4kosken alajuoksulle jo kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1943 ensimm\xc3\xa4isen voimalaitoksen. Joulukuussa 1944 rajavastuu Kainuussa siirtyi Rajaj\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riprikaatilta rajavartiostolle, jonka toiminta alueella jatkui 1900-luvun loppupuolelle 1950-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 uusituissa tiloissa. Sota-aikainen voimalaitos myytiin 1955 Imatran voima Oy:lle. 1964\xe2\x80\x931968 kasarmilla toimi varusmieskomppania, kun Kajaanissa kasarmirakennus oli palanut 1.12.1964. J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikomppanian uuden kasarmin valmistuttua Kajaanissa varusmieskoulutus \xc3\x84mm\xc3\xa4nsaaressa p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi 12.2.1968._NEWLINE_\xc3\x84mm\xc3\xa4nsaaressa armeija-aikaansa suoritti my\xc3\xb6s Timo K. Mukka, joka kuvailee kasarmin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 romaanissaan T\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 jostakin.\n_START_SECTION_\nRuukki ja nykyaika\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84mm\xc3\xa4n ruukki antoi nimens\xc3\xa4 Ruukinkankaalle, ja l\xc3\xa4heisess\xc3\xa4 Ruukinkankaan koulukeskuksessa on toiminut keskikoulun ja lukion lis\xc3\xa4ksi ala-aste ja aikoinaan my\xc3\xb6s kansalaiskoulu._NEWLINE_Varsinaisesta rautaruukista on vain muistot j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4, ja voimalaitos kahlitsi 1959 \xc3\x84mm\xc3\xa4kosken. Paikkakunnalla on kes\xc3\xa4isin ollut k\xc3\xa4velykierroksia, joissa \xc3\x84mm\xc3\xa4n ruukin historiaan on voinut tutustua paikan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4.'