b'\n_START_ARTICLE_\nPyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kahakka\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nTapahtumat k\xc3\xa4ynnistyiv\xc3\xa4t yleislakon toiseksi viieisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 19. marraskuuta, kun Kaljusen johtama parinsadan ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enkaartilaisen joukko l\xc3\xa4hti Viipurista Karjalan kannaksen pit\xc3\xa4jiin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n tarkistuksia elintarvikkeiden, aseiden ja r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysaineiden takavarikoimiseksi suojeluskuntalaisilta ja heid\xc3\xa4n kannattajiltaan. Joidenkin l\xc3\xa4hteiden mukan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys oli tullut Helsingist\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjestyskaartien ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6lt\xc3\xa4 Ali Aaltoselta. Kaljusen mukaan sellaista ei kuitenkaan ollut, vaan Antreasta esitettiin avunpyynt\xc3\xb6, kun porvarien pel\xc3\xa4ttiin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n lakkolaisia vastaan._NEWLINE_J\xc3\xa4rjestyskaartilaiset suorittivat tarkastuksia Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven lis\xc3\xa4ksi Antreassa, Hiitolassa, K\xc3\xa4kisalmessa ja Raudussa. Reitti ulottui aluksi Viipurista Karjalan rataa pitkin pohjoiseen Hiitolaan, ja sielt\xc3\xa4 edelleen Hiitola-Rautu-rataa pitkin it\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kaljunen selosti retkikuntansa matkaa viikkoa my\xc3\xb6hemmin Ty\xc3\xb6-lehdess\xc3\xa4 ilmestyneess\xc3\xa4 Evert Huttusen haastattelussa. Huttunen kertoi halunneensa _NEWLINE_kuulla my\xc3\xb6s Kaljusen n\xc3\xa4kemykset vastineeksi Wiipurin Sanomien jutuille, joita h\xc3\xa4n piti h\xc3\xa4ik\xc3\xa4ilem\xc3\xa4tt\xc3\xb6min\xc3\xa4 valheina. _NEWLINE_Sis\xc3\xa4llissodan voittaneen osapuolen my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vapaussotakirjallisuudessa Kaljusen osastoa on kutsuttu \xe2\x80\x9drankaisuretkikunnaksi\xe2\x80\x9d, kun taas aikakuden sanomalehdet kirjoittivat muun muassa \xe2\x80\x9dpunakaartin lent\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 osastosta\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nEdelt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tapahtumat\n_START_PARAGRAPH_\nSunnuntaina 18. marraskuuta Viipuriin saapui Kotkasta tulleella junalla kaksi ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjestyskaartin komppaniaa, joihin liittyi viel\xc3\xa4 muutama kymmenen viipurilaista. Kaljusen johtama osasto l\xc3\xa4hti liikkeelle varhain seuraavana aamuna, pys\xc3\xa4htyen ensimm\xc3\xa4iseksi Antreaan, jossa Kaljusen mukaan tavattiin kuusi aseistautunutta miest\xc3\xa4. Jokaiselta takavarikoitiin Browning-pistooli ja lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n v\xc3\xa4itti kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyneen 35 muuta asetta. _NEWLINE_Antreasta matka jatkui Hiitolaan, jonne juna saapui hieman ennen puoltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tehtiin kotitarkastuksia, joissa Kaljusen mukaan _NEWLINE_l\xc3\xb6ydettiin jauhoja ja muita elintarvikkeita sek\xc3\xa4 erilaisia aseita. Lis\xc3\xa4ksi kahdeksan miest\xc3\xa4 pid\xc3\xa4tettiin \xe2\x80\x9duhmailevan\xe2\x80\x9d k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksen vuoksi. Kauppiaiden kodeista l\xc3\xb6ydetyt elintarvikkeet vietiin paikalliseen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en osuuskauppaan, josta niit\xc3\xa4 alettiin myym\xc3\xa4\xc3\xa4n yleis\xc3\xb6lle. J\xc3\xa4rjestyskaartin kerrottiin my\xc3\xb6s ammuskelleen H\xc3\xa4nnil\xc3\xa4n kartanoon tehdyn tarkastuksen yhteydess\xc3\xa4, jolloin salin katto ja arvokkaat huonekalut olivat rikkoutuneet._NEWLINE_Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Kaljunen suuntasi K\xc3\xa4kisalmeen, jonne osasto h\xc3\xa4nen mukaansa l\xc3\xa4hti paikallisten asukkaiden pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4. Elintarvikepula oli lakkoviikon aikana aiheuttanut kaupungissa levottomuuksia, v\xc3\xa4kijoukko oli muun muassa piiritt\xc3\xa4nyt raatihuoneen ja pakottanut elintarvikelautakunnan suorittamaan kotitarkastuksia. Samalla porvaristolta oli takavarikoitu aseet. J\xc3\xa4rjestyskaarti takavarikoi K\xc3\xa4kisalmessa viel\xc3\xa4 kolme asetta sek\xc3\xa4 suuren m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysaineita. Suojeluskunnan Kaljunen kertoi l\xc3\xa4hteneen pakoon yhden varoituslaukauksen j\xc3\xa4lkeen heti j\xc3\xa4rjestyskartilaisten saavuttua asemalle. Sis\xc3\xa4llissodan valkoista osapuolta edustavat Simo Eronen ja Antti Komonen kirjoittivat Kaljusen retkikunnasta vuonna 1930 ilmestyneess\xc3\xa4 teoksesaan Karjala vapaussodassa. Sen mukaan my\xc3\xb6s K\xc3\xa4kisalmessa vangittiin ainakin yhdeks\xc3\xa4n miest\xc3\xa4, joiden kuulusteluja v\xc3\xa4itettiin tehostetun laittamalla pid\xc3\xa4tetyt sein\xc3\xa4\xc3\xa4 vasten ja ampumalla heid\xc3\xa4n ymp\xc3\xa4rilleen. Lehtitietojen mukaan joukossa olivat muun muassa pormestari Axel Gr\xc3\xb6nlund sek\xc3\xa4 toimittaja Topi Orpana, jotka muiden vangittujen tavoin suljettiin kaupungin putkaan. Sanomalehdet eiv\xc3\xa4t kuitenkaan maininneet ampumista.\n_START_SECTION_\nKahakka\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4kisalmesta Kaljunen miehineen jatkoi viel\xc3\xa4 samana iltana Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rvelle. Suojeluskunnan vaikutusvalta oli paikkakunnalla niin suuri, ett\xc3\xa4 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli p\xc3\xa4\xc3\xa4tetty j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 kokonaan yleislakon ulkopuolelle. Sotahistorioitsija Sampo Ahton mukaan ensimm\xc3\xa4inen viikko oli sujunut rauhallisesti, mutta aamulla 20. marraskuuta Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven aseman l\xc3\xa4pi kulki Raudun rautatiel\xc3\xa4isten lakkokomitean juna, josta uhattiin pian palata n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, kuka on vahvin. Suojeluskuntaa tapahtuma ei huolettanut, koska se tiesi, ettei rautulaisilla ole aseita. Ahton mukaan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 aikaisemmin pois ajetut j\xc3\xa4rjestyskaartin miehet saivat suostuteltua Kaljusen suuntamaan my\xc3\xb6s Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rvelle \xe2\x80\x9dmahtailevana\xe2\x80\x9d pidetty\xc3\xa4 suojeluskuntaa vastaan._NEWLINE_J\xc3\xa4rjestyskaartin juna saapui Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven asemalle h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4n jo laskeuduttua. Paikallinen suojeluskunta tiesi odottaa heit\xc3\xa4, ja oli koonnut asemalle 200\xe2\x80\x93300 miest\xc3\xa4, joista kuitenkin vain noin 40 oli aseistettuja. Kaljusen mukaan junaa alettiin tulittamaan v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti sen saavuttua asemalle, mutta kaartilaiset olivat jo aikaisemin nousseet pois, ja n\xc3\xa4in suojelukuntalaiset ampuivat tyhji\xc3\xa4 vaunuja. J\xc3\xa4rjestyskaartilaiset kiersiv\xc3\xa4t aseman kummallekin sivustalle, josta he pelto-ojiin suojautuen vastasivat suojeluskuntalaisten tuleen. My\xc3\xb6s Mets\xc3\xa4pirtin suojeluskunta oli tietoinen Kaljusen saapumisesta, ja kansakoulunopettaja K. A. Sihvon johtama 40 miehen osasto yrittikin enn\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rvel\xc3\xa4isten avuksi. Sakkolan asemalla he kuitenkin saivat tiedon, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestyskaartin juna oli jo ohittanut paikan, jonka j\xc3\xa4lkeen Sihvon joukko p\xc3\xa4\xc3\xa4tti k\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 takaisin, pel\xc3\xa4tess\xc3\xa4\xc3\xa4n Kaljusen tulevan my\xc3\xb6s Mets\xc3\xa4pirttiin. _NEWLINE_Noin 20 minuuttia kest\xc3\xa4nyt laukaustenvaihto p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi lopulta suojeluskuntalaisten patruunoiden loppuessa. Kaksi suojeluskuntalaista sai surmansa ja seitsem\xc3\xa4n haavoittui, joukossa oli my\xc3\xb6s pime\xc3\xa4ss\xc3\xa4 omien luodeista osumia saaneita. J\xc3\xa4rjestyskaartin miehist\xc3\xa4 ei yksik\xc3\xa4\xc3\xa4n ilmeisesti edes haavoittunut. Suurin osa suojeluskuntalaisista onnistui pakenemaan, mutta useita kymmeni\xc3\xa4 j\xc3\xa4i vangiksi, ja heid\xc3\xa4t suljettiin junanvaunuihin j\xc3\xa4rjestyskaartin suorittaman tarkistuksen ajaksi. Eronen ja Komonen kertovat vuonna 1930 ilmestyneess\xc3\xa4 kirjssaan suojeluskuntalaisiin iskeneest\xc3\xa4 paniikista, jonka seurauksena useat juoksivat suoraan j\xc3\xa4rjestyskaartilaisten syliin. Kaljusen kertomus kahakan aloittajasta pit\xc3\xa4\xc3\xa4 todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti paikkansa, koska he eiv\xc3\xa4t kirjassaan mainitse asiasta, kuten ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4likohtauksesta Hakkapeliitta-lehteen vuonna 1937 kirjoittanut Jalmari Pusa._NEWLINE_Kahakassa saivat surmansa liikemies Heikki P\xc3\xa4rssinen, talollisen poika Juho Inkinen sek\xc3\xa4 viikkoa my\xc3\xb6hemmin haavoittuneena kuollut autonkuljettaja Kalle Tanninen. Jotkut my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t l\xc3\xa4hteet kertovat my\xc3\xb6s Tannisen olleen suojeluskuntalainen, mutta sanomalehtien mukaan h\xc3\xa4n oli tullut sivullisena seuraamaan tapahtumia. _NEWLINE_Pastori O. H. Vuorivirran kerrottiin seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 neuvotelleen Kaljusen kanssa \xe2\x80\x9dv\xc3\xa4lirauhan\xe2\x80\x9d, jonka mukaan vangit vapautetaan ehdolla, ett\xc3\xa4 Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 noudatetaan jatkossa elintarvikelakia. Kaljunen kuitenkin kiisti Evert Huttuselle antamassaan haastattelussa t\xc3\xa4llaisen sopimuksen solmimisen. Kaljunen kertoi my\xc3\xb6s Vuorivirran nuhdelleen h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 raamatunlauseella \xe2\x80\x9djoka miekkaan tarttuu, se miekkaan hukkuu\xe2\x80\x9d, johon Kaljunen vastasi, ettei h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 ole miekkaa, vaan \xe2\x80\x9dkuningas Colt\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nPaluumatka\n_START_PARAGRAPH_\nPyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 Kaljusen osasto jatkoi illalla 21. marraskuuta Rautuun, jossa suojeluskuntalaiset olivat katkaisseet rautatien nimismies Urho Seitolan johdolla. Raudussa Kaljunen kertoi takavarikoineensa muutaman elintarvikek\xc3\xa4tk\xc3\xb6n, mutta kun tieto j\xc3\xa4rjestyskaartin saapumisesta oli levinnyt, ehtiv\xc3\xa4t rautulaiset piilottaa aseensa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen j\xc3\xa4rjestyskaarti palasi seuraavana iltana K\xc3\xa4kisalmeen ja sielt\xc3\xa4 edelleen 23. marraskuuta takaisin Viipuriin. Kaljusen mukaan ihmiset olivat asemilla hurraamassa ja kehottivat heit\xc3\xa4 palaamaan. _NEWLINE_Paluumatkan aikana tapahtui viel\xc3\xa4 kaksi v\xc3\xa4likohtausta, joissa kuoli kaksi suojeluskuntalaista. K\xc3\xa4kisalmen Suotniemell\xc3\xa4 sai 22. marraskuuta surmansa kunnallislautakunnan puheenjohtajana toiminut opettaja Johannes Komonen ja vuorokautta my\xc3\xb6hemmin Kavantsaaressa suojeluskuntaan kuulunut maanviljelij\xc3\xa4 Juho Olkinuora. Tapuksiin syyllisi\xc3\xa4 olivat paikalliset ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enkaartit, joiden tekemisist\xc3\xa4 Kaljunen ei suostunut ottamaan vastuuta. Komonen sai surmansa Suotniemen kansakoululla tapahtuneessa ampumav\xc3\xa4likohtauksessa ja Olkinuora puolestaan ollessaan mukana viiden suojeluskuntalaisen ryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4, joka oli mennyt Kavantsaaren ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalolle vaatimaan takavarikoituja aseita takaisin. Sosialidemokraattisen Ty\xc3\xb6-lehden mukaan miehet eiv\xc3\xa4t olleet varoituslaukauksesta huolimatta pys\xc3\xa4htyneet, jolloin heit\xc3\xa4 kohti ammuttiin ja Olkinuora kuoli p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n tulleesta osumasta. Porvarillisen Wiipurin Sanomien mukaan laukaukset ammuttiin ilman varoitusta.  _NEWLINE_Kaljusen toimien johdosta Kannaksen suojeluskuntalaiset perustivat 12. joulukuuta yhteisen suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n Yhdeks\xc3\xa4n pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n liiton, jossa oli mukana Mets\xc3\xa4pirtin, Raudun, Vuokselan, Sakkolan, Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven, R\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n, Kaukolan sek\xc3\xa4 K\xc3\xa4kisalmen kaupungin ja maalaiskunnan miehi\xc3\xa4. Sen johtoon valittiin nimismies Urho Seitola ja sotilaskouluttajaksi j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikapteeni Antti Haikonen.\n_START_SECTION_\nMuistomerkit\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1937 Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven asemalle pystytettiin kahakassa kaatuneiden suojeluskuntalaisten muistomerkki. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 j\xc3\xa4i toisen maailmansodan _NEWLINE_j\xc3\xa4lkeen Neuvostoliitolle luovutetuille alueille, ja muistomerkki on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti tuhoutunut._NEWLINE_Kavantsaaressa surmansa saanut Juho Olkinuora on haudattu Antrean hautausmaalle sis\xc3\xa4llissodan valkoisten sankarihautaan, jolla on lokakuussa 1919 paljastettu arkkitehti V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Kein\xc3\xa4sen suunnittelema muistomerkki.'