b'\n_START_ARTICLE_\nIso-Huilu\n_START_SECTION_\nMaantieto\n_START_PARAGRAPH_\nNykyinen j\xc3\xa4rven paikalla sijaitseva kosteikko muistuttaa kolmisormista k\xc3\xa4tt\xc3\xa4, jonka 250 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 peukalo osoittaa pohjoiseen ja kaksi pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 sormea osoittavatta molemmat kaakkoon. Pisin sormi on 750 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, toinen on 450 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja suo on muuten 400 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Suon pituussuuntaan on kaivettu pitk\xc3\xa4 oja, joka jatkuu mets\xc3\xa4\xc3\xa4n Osonojana. Oja muuttuu alajuoksulla Kovelinojaksi ennen yhtymist\xc3\xa4\xc3\xa4n Harjunp\xc3\xa4\xc3\xa4njokeen Kaasmarkussa Ulvilassa._NEWLINE_Mittaamalla vuoden 1856 Kalmbergin kartastosta j\xc3\xa4rven mittoja, voidaan mittakaavan avulla saada summittainen k\xc3\xa4sitys j\xc3\xa4rven mitoista. Kartassa on j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 sama muoto kuin nykyisell\xc3\xa4 suolla. J\xc3\xa4rven pituus olisi Kalmbergin kartan mukaan noin kilometrin pitk\xc3\xa4 ja 450 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nSilloisen Kokem\xc3\xa4en ja nykyisen Harjavallan Niuttalasta kotoisin oleva Jacob Hermu ja muut osalliset anoivat vuonna 1816 lupaa kuivattaa Iso-Huiluj\xc3\xa4rven. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s annettiin vasta 1825 ja sen j\xc3\xa4lkeen Iso-Huiluna nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n tunnettu j\xc3\xa4rvi on kuivatettu avosuoksi. My\xc3\xb6s V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Huiluj\xc3\xa4rven kuivatusp\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 on samat p\xc3\xa4iv\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t._NEWLINE_Hermun anomuksessa j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 kutsuttiin "Iso-Huiluj\xc3\xa4rveksi". Kalmbergin kartastosa 1855-56 j\xc3\xa4rven nimi kirjoitettiin "Huiluj\xc3\xa4rvi" ja sen vieress\xc3\xa4 ollutta V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Huilua taas "W\xc3\xa4h\xc3\xa4j\xc3\xa4rveksi".'