b'\n_START_ARTICLE_\nGustaf Magnus Armfelt\n_START_PARAGRAPH_\nGustaf Magnus Armfelt (2. huhtikuuta 1792 Tukholma \xe2\x80\x93 8. hein\xc3\xa4kuuta 1856 Joensuun kartano, Halikko) oli suomalainen kenraaliluutnantti, kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri ja senaattori.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nArmfeltin vanhemmat olivat jalkav\xc3\xa4enkenraali, kreivi Gustaf Mauritz Armfelt (1757\xe2\x80\x931814) ja kreivit\xc3\xa4r Hedvig Ulrika De la Gardie (1761\xe2\x80\x931832). H\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi sotilaskoulua Berliiniss\xc3\xa4 ja vuonna 1809 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Ruotsin armeijan ratsastavan henkikaartin kornetti. Armfelt erosi kuitenkin Ruotsin armeijasta, muutti Suomeen ja meni vuonna 1811 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeijan palvelukseen aliluutnanttina. H\xc3\xa4n palveli vuodesta 1812 alkaen 3. suomenmaalaisessa j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rirykmentiss\xc3\xa4 ja osallistui Napoleonia vastaan k\xc3\xa4ytyyn sotaan vuosina 1812\xe2\x80\x931815. Armfeltista tuli luutnantti 1812, alikapteeni 1813 ja kapteeni 1814. H\xc3\xa4n erosi palveluksesta 1816 everstiluutnanttina mutta palasi jo vuonna 1817 takaisin armeijaan. Armfelt palveli 1817\xe2\x80\x931819 3. Suomen j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rirykmentin Viipurin pataljoonan esikunnassa ja sitten 1819\xe2\x80\x931820 suomenmaalaisen divisioonan esikunnan Suomen joukkojen jaoston ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 adjutanttina ja keisarin sivusadjutanttina. H\xc3\xa4n oli sitten 1. Suomen jalkav\xc3\xa4kirykmentin komentajana 1820\xe2\x80\x931827 ja 1. Suomen tarkk\xe2\x80\x99ampujaprikaatin komentajana 1827\xe2\x80\x931830 aina Suomen sotav\xc3\xa4en lakkauttamiseen saakka. Armfelt ylennettiin everstiksi 1819 ja kenraalimajuriksi 1828. H\xc3\xa4n erosi armeijan palveluksesta todellisena valtioneuvoksena vuonna 1830._NEWLINE_Armfelt oli Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin maaherrana 1830\xe2\x80\x931832 ja Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin maaherrana (vuodesta 1838 kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4) 1832\xe2\x80\x931847. H\xc3\xa4n sai keisarillisen hovin kamariherran arvon 1831 ja h\xc3\xa4net ylennettiin kenraaliluutnantiksi 1834. Armfelt oli viimeksi senaatin talousosaston j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 1847\xe2\x80\x931853 ja Suomen ruotujakoisten tarkk\xe2\x80\x99ampujapataljoonien tarkastajana 1854\xe2\x80\x931855. H\xc3\xa4n omisti vuoteen 1852 saakka Elimon kartanon Pohjan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja sen j\xc3\xa4lkeen K\xc3\xa4pyl\xc3\xa4n kartanon Helsingiss\xc3\xa4._NEWLINE_Armfelt oli naimisissa vuodesta 1819 englantilaisen Louise Cuthbert-Brooken (1801\xe2\x80\x931865) kanssa jonka is\xc3\xa4 oli Englannin armeijan eversti Thomas Brooke. Heid\xc3\xa4n poikansa oli kenraalimajuri Gustaf Wilhelm Artur Armfelt (1821\xe2\x80\x931880)'