b'\n_START_ARTICLE_\nKeh\xc3\xa4 III\n_START_SECTION_\nSuunnittelu\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin seudun ulomman keh\xc3\xa4tien suunnittelu aloitettiin 1940-luvun lopussa. Alkuper\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 suunnitelmissa tie olisi kulkenut Jorvaksentielt\xc3\xa4 Latokasken ja Muuralan kautta Bodominj\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4puolelle, josta eteenp\xc3\xa4in tie olisi kulkenut p\xc3\xa4\xc3\xa4osin toteutunutta linjausta Kuusikkoon asti. Kuusikon kohdalta tie olisi jatkunut Heikinlaakson ja Alppikyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi Mellunkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n ja edelleen Vuosaareen. Suunnitelmaa muutettiin 1950-luvun alussa ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tie linjattiin kulkemaan aiempaa pohjoisemmaksi Lahdentien ja Porvoontien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Suunnittelun edetess\xc3\xa4 tielinjaukseen tehtiin my\xc3\xb6s useita muita muutoksia, esimerkiksi Porvoon moottoritien suunnittelun k\xc3\xa4ynnistytty\xc3\xa4 ohikulkutiet\xc3\xa4 kaavailtiin p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyv\xc3\xa4ksi moottoritien liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n, jolloin aiemmin suunniteltu it\xc3\xa4isin osuus Porvoontielle asti olisi j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt toteutumatta. Lopullisessa suunnitelmassa tie kuitenkin p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin rakentaa Porvoontielle asti. Vantaankosken ja Hakunilan v\xc3\xa4lisen osuuden tiesuunnitelma valmistui syksyll\xc3\xa4 1958 ja tavoitteena oli saada rakennusty\xc3\xb6t k\xc3\xa4yntiin jo talvella 1959. Asiaa k\xc3\xa4siteltiin Helsingin maalaiskunnan valtuustossa viel\xc3\xa4 useaan otteeseen ja tiesuunnitelma vahvistettiin syyskuussa 1959, noin vuosi suunnitellusta j\xc3\xa4ljess\xc3\xa4._NEWLINE_Alun perin ohikulkutie suunniteltiin rakennettavaksi savisorap\xc3\xa4\xc3\xa4llysteiseksi seitsem\xc3\xa4n metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4ksi maantieksi, jolle olisi rakennettu yksiramppiset eritasoliittym\xc3\xa4t ainoastaan H\xc3\xa4meenlinnantien ja Lahdentien risteyksiin. Rakennust\xc3\xb6iden aloittaminen viiv\xc3\xa4styi kuitenkin edelleen rahoituksen puuttuessa ja suunnitelmaan tehtiin viel\xc3\xa4 useita muutoksia, yhten\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 tien p\xc3\xa4\xc3\xa4llyst\xc3\xa4minen kestop\xc3\xa4\xc3\xa4llysteell\xc3\xa4 koko matkalta. 1962 p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin Lahdentien liittym\xc3\xa4 toteuttaa kaksiramppisena liikenteen sujuvuuden parantamiseksi. My\xc3\xb6s Tuusulantien risteys todettiin liian vaatimattomaksi jo ennen rakennust\xc3\xb6iden aloittamista ja se p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin toteuttaa eritasoliittym\xc3\xa4n\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nOhikulkutien varsinaiset tienrakennusty\xc3\xb6t p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t lopulta k\xc3\xa4yntiin Vantaankosken ja Hakunilan v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 osuudella helmikuussa 1962 ja samana vuonna alkoi my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4isten siltojen rakentaminen. Rakennust\xc3\xb6ihin k\xc3\xa4ytettiin vankity\xc3\xb6voimaa. Tie rakennettiin vanhaan Helsingin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n paikallisteiden verkostoon ohittamaan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseutu it\xc3\xa4-l\xc3\xa4nsisuunnassa pohjoisesta. Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 liikenteelle saatiin avattua Kirkonkyl\xc3\xa4n ja Hakunilan v\xc3\xa4linen kuusi kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 tieosa lokakuussa 1963. Tien l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Jorvaksen ja Bemb\xc3\xb6len v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 osuudella rakennusty\xc3\xb6t eteniv\xc3\xa4t huomattavasti ohikulkutien muita osuuksia hitaammin. Bemb\xc3\xb6len ja L\xc3\xa4nsisalmen v\xc3\xa4linen osuus oli avattu liikenteelle jo vuoden 1965 lopulla, mutta samoihin aikoihin Bemb\xc3\xb6len ja Jorvaksen v\xc3\xa4lisen osuuden tiesuunnitelma vasta saatiin vahvistetuksi. L\xc3\xa4ntisimm\xc3\xa4n osuuden viiv\xc3\xa4stymiseen vaikutti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti, ett\xc3\xa4 1950-luvulla ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 tiesuunnitelmia teht\xc3\xa4ess\xc3\xa4 suurin osa Kirkkonummesta kuului viel\xc3\xa4 Neuvostoliitolle luovutettuun Porkkalan vuokra-alueeseen, mink\xc3\xa4 vuoksi ohikulkutie oli alkuper\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 suunnitelmissa linjattu valtakunnanrajana toimineen Espoonlahden it\xc3\xa4puolitse Kauklahdesta Jorvaksentielle Kivenlahteen. Porkkalan palautuksen j\xc3\xa4lkeen  erilaisia linjausvaihtoehtoja tutkittiin vuosien ajan, kunnes lopulta p\xc3\xa4\xc3\xa4dyttiin vaihtoehtoon, jossa ohikulkutien jatko-osan linjaus muutettiin jatkumaan Kivenlahden sijaan Jorvakseen._NEWLINE_Tiesuunnitelman vahvistamisen j\xc3\xa4lkeen rakennusty\xc3\xb6t uudella osuudella saatiin nopeasti k\xc3\xa4yntiin ja ne aloitettiin Bemb\xc3\xb6len ja Kauklahden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 joulukuussa 1965. Tien ajorata rakennettiin yhdeks\xc3\xa4n metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4ksi, jonka lis\xc3\xa4ksi ajoradan kummallekin puolelle tehtiin 0,75 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4t pientareet py\xc3\xb6r\xc3\xa4ilij\xc3\xb6it\xc3\xa4 varten. Eritasoliittymi\xc3\xa4 rakennettiin uudelle tieosuudelle aiempaa enemm\xc3\xa4n. Bemb\xc3\xb6len ja Kauklahden v\xc3\xa4lisen tieosan rakennusty\xc3\xb6t valmistuivat syksyll\xc3\xa4 1967 ja jatko-osa Jorvakseen vuotta my\xc3\xb6hemmin, syksyll\xc3\xa4 1968, jolloin tie saavutti nykyisen pituutensa._NEWLINE_Alun perin tien virallinen nimi oli Helsingin ohikulkutie, mutta sit\xc3\xa4 kutsuttiin yleisesti my\xc3\xb6s ulommaksi keh\xc3\xa4tieksi tai pelk\xc3\xa4ksi keh\xc3\xa4tieksi. Muita nimityksi\xc3\xa4 olivat Rengastie, Ulkov\xc3\xa4yl\xc3\xa4 ja Vantaanv\xc3\xa4yl\xc3\xa4. Tie numeroitiin aluksi maantieksi 972 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 hallinnollisia tarkoituksia varten. Vuonna 1971 numero vaihdettiin kantatie 50:ksi, mink\xc3\xa4 my\xc3\xb6t\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 alettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s opaskartoissa ja muissa opasteissa. Vuonna 1972 tielle annettiin nykyinen nimi Keh\xc3\xa4 III, kun muita p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun keh\xc3\xa4teit\xc3\xa4 alettiin suunnitella. Nimeen saatiin malli K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminasta, jossa keh\xc3\xa4tiet oli numeroitu keskustasta l\xc3\xa4htien 1, 2, 3 ja niin edelleen. Muutamissa liikennemerkeiss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin pelkk\xc3\xa4\xc3\xa4 Ohikulkutie-nime\xc3\xa4 vuodesta 1969 vuoteen 1973, jolloin uusi nimi vaihdettiin my\xc3\xb6s opasteisiin. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6 aiheutti aluksi sekaannusta, sill\xc3\xa4 uusissa opastusmerkeiss\xc3\xa4 opastettiin aiemmasta paikannimiin perustuvasta viitoituksesta poiketen ainoastaan Ohikulkutielle it\xc3\xa4\xc3\xa4n ja l\xc3\xa4nteen. My\xc3\xb6hemmin liikennemerkkej\xc3\xa4 on t\xc3\xa4ydennetty paikkakuntaopastein, mutta ilmansuuntiin perustuva viitoitusk\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6 on pysynyt k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 nykyhetkeen asti.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4iset parannusty\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nAutoistumisen ja p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun asutuksen laajentumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ohikulkutien liikennem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t alkoivat kasvaa nopeasti heti tien valmistumisen j\xc3\xa4lkeen ja ensimm\xc3\xa4iset parannusty\xc3\xb6t k\xc3\xa4ynnistyiv\xc3\xa4t jo 1960-luvun lopulla, jolloin aloitettiin eritasoliittymien rakentaminen Porintien eli nykyisen Vihdintien ja Lentoasemantien risteyksiin. Samaan aikaan Helsinki-Vantaan lentoasemalle oltiin rakentamassa uutta terminaalirakennusta sek\xc3\xa4 tieyhteytt\xc3\xa4 ohikulkutielle, jotka lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t liikennem\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Lentoasemantien liittym\xc3\xa4 saatiin avattua liikenteelle osittain keskener\xc3\xa4isen\xc3\xa4 samanaikaisesti uuden terminaalirakennuksen kanssa syyskuussa 1969 ja Porintien liittym\xc3\xa4 vuotta my\xc3\xb6hemmin. My\xc3\xb6s H\xc3\xa4meenlinnantien yksiramppista eritasoliittym\xc3\xa4\xc3\xa4 parannettiin vuonna 1968, jolloin liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n rakennettiin uusi lounainen ramppi. Rampin ansiosta H\xc3\xa4meenlinnantien liikenteen ei tarvinnut en\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 vasemmalle, mik\xc3\xa4 paransi liikenteen sujuvuutta._NEWLINE_1970-luvun alussa Lahden moottoritien rakentaminen vaikutti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti my\xc3\xb6s Keh\xc3\xa4 III:n linjaukseen ja liittym\xc3\xa4j\xc3\xa4rjestelyihin. Alkuper\xc3\xa4inen Lahdentien eritasoliittym\xc3\xa4 ehti olla k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vain muutaman vuoden, sill\xc3\xa4 liittym\xc3\xa4 jouduttiin purkamaan kokonaan moottoritien ja uusien liittym\xc3\xa4ramppien tielt\xc3\xa4, jotka sijoittuivat suurelta osin vanhan liittym\xc3\xa4n kohdalle. Paikalle rakennettiin t\xc3\xa4ysin uusi eritasoliittym\xc3\xa4, jossa keh\xc3\xa4tien liikenne johdettiin kulkemaan moottoritien alitse suuren kiertoliittym\xc3\xa4n kautta. Liittym\xc3\xa4 valmistui marraskuussa 1973, jolloin Lahden moottoritie avattiin liikenteelle. Samassa yhteydess\xc3\xa4 rakennettiin uusi ramppi Vanhalle Porvoontielle, jonne ei aiemmin ollut suoraa ajoyhteytt\xc3\xa4 ohikulkutielt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nToisen ajoradan rakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1970 tehtiin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s toisen ajoradan rakentamisesta Ala-Tikkurilan ja Veromiehenkyl\xc3\xa4n v\xc3\xa4lille ja rakennusty\xc3\xb6t alkoivat jo samana vuonna. Samalla Tuusulantien liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n rakennettiin uusia ramppeja. Rakennust\xc3\xb6iden yhteydess\xc3\xa4 Keh\xc3\xa4 III sai my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4iset liikennevalonsa, kun kaksiajorataisen osuuden risteykset varustettiin liikennevalo-ohjauksella. Kaksiajoratainen tieosuus saatiin valmiiksi vuonna 1974. Toisen ajoradan rakentaminen Veromiehenkyl\xc3\xa4n ja Vantaankosken v\xc3\xa4lille aloitettiin 1977 ja se valmistui 1981. Kyseiselle osuudelle rakennettiin samalla my\xc3\xb6s erillinen kevyen liikenteen v\xc3\xa4yl\xc3\xa4. 1980-luvun alkupuolella nelikaistaista osuutta jatkettiin Vantaankoskelta Vanhaankartanoon asti._NEWLINE_My\xc3\xb6s Ala-Tikkurilan ja Hakunilan v\xc3\xa4lisen tieosuuden levent\xc3\xa4mist\xc3\xa4 nelikaistaiseksi suunniteltiin 1970-luvulla, mutta Kalkkikallion hankala maasto hidasti suunnittelua. Kalkkikallion pitk\xc3\xa4 ja jyrkk\xc3\xa4 yl\xc3\xa4m\xc3\xa4ki oli muodostunut ongelmalliseksi jo 1960-luvulla, mutta tuolloin ongelma saatiin ratkaistua rakentamalla id\xc3\xa4n suuntaan kulkevalle raskaalle liikenteelle erillinen ry\xc3\xb6mint\xc3\xa4kaista. Liikennem\xc3\xa4\xc3\xa4rien kasvaessa toisen ajoradan rakentaminen kuitenkin edellytti laajamittaisempia parannust\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja vuonna 1979 suunnitelussa oli kolme eri linjausvaihtoehtoa. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 vaihtoehdossa tie olisi s\xc3\xa4ilynyt p\xc3\xa4\xc3\xa4osin entisell\xc3\xa4 paikallaan ja toisessa vaihtoehdossa tiet\xc3\xa4 olisi siirretty etel\xc3\xa4mm\xc3\xa4s Kalkkikallion etel\xc3\xa4puolelle. Kolmannessa vaihtoehdossa tie olisi kulkenut kallion l\xc3\xa4pi tunnelissa. Tunnelin kalleuden vuoksi uusi tie p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin kuitenkin rakentaa 12 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4\xc3\xa4n kallioleikkaukseen noin 50 metri\xc3\xa4 vanhaa tiet\xc3\xa4 pohjoisemmaksi. Tiesuunnitelma sai lainvoiman kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1988 ja varsinaiset rakennusty\xc3\xb6t Ala-Tikkurilan ja Hakunilan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t k\xc3\xa4yntiin vuonna 1990. Seuraavana vuonna aloitettiin Hakunilan ja Porvoonv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n v\xc3\xa4lisen osuuden levent\xc3\xa4minen nelikaistaiseksi. Kalkkikallion (Kalkkivuoren) ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 nelikaistainen tieosuus v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Tikkurila\xe2\x80\x93Porvoonv\xc3\xa4yl\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Tikkurilan\xe2\x80\x93Tapulikaupungin eritasoliittym\xc3\xa4 valmistuivat kokonaisuudessaan vuonna 1993._NEWLINE_Turunv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n liittym\xc3\xa4n ja Espoon keskuksen l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 oleva osa Keh\xc3\xa4 III:a rakennettiin 1980-luvun lopulla kokonaan uudestaan ja siirrettiin noin kilometrin verran entist\xc3\xa4 l\xc3\xa4nnemm\xc3\xa4ksi. Alueella ollut Keh\xc3\xa4 III:n alkuper\xc3\xa4inen linjaus j\xc3\xa4i paikalliseksi kokoojatieksi, jonka nimen\xc3\xa4 nykyisin on Espoontie. 1990-luvulla p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun l\xc3\xa4piajoliikennett\xc3\xa4 haluttiin ohjata kauemmas keskustasta ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena Turunv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n ja Porvoonv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 osuudesta tuli vuonna 1992 osa eurooppatiet\xc3\xa4 E18, kun E3 oli aiemmin kulkenut Keh\xc3\xa4 I:n kautta. Vuonna 1993 aloitettiin toisen ajoradan rakentaminen Espoon keskuksen ja Vanhankartanon v\xc3\xa4lille ja se avattiin liikenteelle 1995, jolloin yhten\xc3\xa4inen kaksiajoratainen osuus ulottui Muuralasta Porvoonv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n. Espoon puolella sijaitsevien eritasoliittymien rakennusty\xc3\xb6t jatkuivat kuitenkin vuoteen 1997 asti.\n_START_SECTION_\nKeh\xc3\xa4 III:n perusparannus, 3. vaihe\n_START_PARAGRAPH_\nVanhankartanon ja Vantaankosken v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 4,5 kilometrin osuudella tielle rakennetaan kolmannet kaistat ja tasoliittym\xc3\xa4t korvataan uusilla Askiston ja H\xc3\xa4meenkyl\xc3\xa4n eritasoliittymill\xc3\xa4. My\xc3\xb6s olemassa olevia Vihdintien ja Petikon eritasoliittymi\xc3\xa4 parannetaan. Hankkeen kustannukset ovat noin 30 miljoonaa euroa. Hankkeen loppuvaiheessa toteutetaan my\xc3\xb6s kolmannet kaistat H\xc3\xa4meenlinnanv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n ja Pakkalan eritasoliittymien v\xc3\xa4lille. Kolmannen vaiheen toteuttamisajankohdasta ei ole viel\xc3\xa4 varmuutta._NEWLINE_Kun Keh\xc3\xa4 III:n viimeinen l\xc3\xa4hivuosien perusparannushanke valmistuu, tulee se olemaan 3+3-kaistainen eritasoliittymill\xc3\xa4 varustettu tie Vanhankartanon ja Tikkurilan sek\xc3\xa4 Lahdenv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n ja Porvoonv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n v\xc3\xa4lisill\xc3\xa4 osuuksilla sek\xc3\xa4 2+2-kaistainen eritasoliittymill\xc3\xa4 varustettu tie Bemb\xc3\xb6len ja Vanhankartanon sek\xc3\xa4 Tikkurilan ja Lahdenv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n v\xc3\xa4lisill\xc3\xa4 osuuksilla.\n_START_SECTION_\nKeh\xc3\xa4 III Espoosta l\xc3\xa4nteen\n_START_PARAGRAPH_\nMankin ja Muuralan v\xc3\xa4linen osuus tullaan parantamaan 2020-luvulla nelikaistaiseksi tieksi. Hankkeen yhteydess\xc3\xa4 nykyisi\xc3\xa4 Mynttil\xc3\xa4n ja Mankin eritasoliittymi\xc3\xa4 tullaan t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Hankkeen kustannusarvio on noin 47 miljoonaa euroa._NEWLINE_Nelikaistaista osuutta on suunniteltu jatkettavan my\xc3\xb6hemmin L\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4lle asti. Hankkeessa rakennetaan uusi Majvikin eritasoliittym\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4ydennet\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyinen Sundsbergin eritasoliittym\xc3\xa4. Mankin ja kantatie 51:n v\xc3\xa4lisen osuuden rakentamiskustannuksiksi on arvioitu noin 73 miljoonaa euroa.\n_START_SECTION_\nOnnettomuustiheys\n_START_PARAGRAPH_\nOnnettomuustiheys kantatie 50:ll\xc3\xa4 on Suomen maanteiden kolmanneksi suurin: vuosina 2014\xe2\x80\x932015 sill\xc3\xa4 tapahtui 42 henkil\xc3\xb6vahinkoon johtanutta onnettomuutta (48 onnettomuutta sataa tiekilometri\xc3\xa4 kohti vuodessa). Osittain t\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 Keh\xc3\xa4 III:lle asennettiin syksyll\xc3\xa4 2010 yhteens\xc3\xa4 17 automaattista nopeusvalvontakameraa. Kameravalvontaa laajennettiin Vantaankosken ja Tuusulanv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n v\xc3\xa4liselle osuudelle vuonna 2018.'