b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen sis\xc3\xa4llissota Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen sis\xc3\xa4llissodan tapahtumat Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla k\xc3\xa4ynnistyiv\xc3\xa4t 28. tammikuuta 1918, kun valkoiset aloittivat seudulla toimivien ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten varuskuntien valtauksen ja aseistariisunnan. Varuskuntien antauduttua k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ilman vastarintaa valkoiset ottivat samalla haltuunsa Uudenkaarlepyyn, Pietarsaaren, Kokkolan ja Raahen kaupungit. Sotatoimet p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t 2.\xe2\x80\x933. helmikuuta punaisia vastaan k\xc3\xa4ytyyn Oulun taisteluun, jonka j\xc3\xa4lkeen Keski- ja Pohjois-Pohjanmaa olivat valkoisten hallussa. Oulusta he jatkoivat etenemist\xc3\xa4\xc3\xa4n viel\xc3\xa4 Tornioon, jossa olleet punakaartilaiset ja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset sotilaat antautuivat 8. helmikuuta._NEWLINE_Pohjanmaalla sijainneiden ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten varuskuntien valtaus oli valkoisen armeijan ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n kenraali C. G. E. Mannerheimin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 toteutettu operaatio. Sen tarkoituksena oli saada suojeluskunnille aseita ja samalla est\xc3\xa4\xc3\xa4 niiden joutuminen punaisten haltuun. Aseistariisunta onnistui helposti, kun motivoitumattomat ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset eiv\xc3\xa4t juurikaan tehneet vastarintaa, ja my\xc3\xb6s heid\xc3\xa4n upseerinsa olivat usealla paikkakunnalla yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 valkoisten kanssa. Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan valtaaminen oli elint\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s siksi, ett\xc3\xa4 se turvasi rautatieyhteyden Ruotsiin, ja samalla esti Etel\xc3\xa4-Pohjanmaan valkoisten selustaan muodostuvan uhan. Punaiset nousivat vastarintaan ainoastaan Oulussa, jossa k\xc3\xa4ydyst\xc3\xa4 yli 60 ihmisen hengen vaatineesta taistelusta muodostui koko sodan siihen asti verisin. _NEWLINE_Valkoisten saatua koko Pohjanmaan haltuunsa he pystyiv\xc3\xa4t keskitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n voimansa punaisten hallitsemaan Etel\xc3\xa4-Suomeen. Pohjanmaalla ryhdyttiin kokoamaan rintamille l\xc3\xa4hetett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 joukkoja, ja lis\xc3\xa4ksi seudulle perustettiin useita vankileirej\xc3\xa4. Antautuneiden ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten lis\xc3\xa4ksi niille suljettiin vangeiksi otettuja punakaartilaisia ja ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen j\xc3\xa4seni\xc3\xa4. Vaikka Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla ei helmikuun alun j\xc3\xa4lkeen k\xc3\xa4yty taisteluja, menetti kymmeni\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4 henkens\xc3\xa4 valkoisen terrorin uhrina. Tunnetuimmat veriteot olivat Uudenkaarlepyyn vankileirin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4issurmat sek\xc3\xa4 Kokkolassa ja Pietarsaaressa tehdyt punaisten teloitukset.\n_START_SECTION_\nKeski-Pohjanmaa\n_START_PARAGRAPH_\nKeski-Pohjanmaa oli Etel\xc3\xa4-Pohjanmaan tavoin suojeluskuntien vahvaa tukialuetta, jossa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliike oli suhteellisen heikko. Erilaisen sosiaalisen rakenteen vuoksi seuduilta puuttui aseellisen kapinan sytykkeen\xc3\xa4 toiminut Etel\xc3\xa4-Suomen kaltainen yhteiskuntaluokkien v\xc3\xa4linen vastakkainasettelu. Keski-Pohjanmaalla poikkeuksen muodostivat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 rannikkokaupungit Pietarsaari ja Kokkola, joissa sodan alkaessa toimi my\xc3\xb6s punakaarti. Suojeluskuntia sen sijaan oli perustettu aktiivisesti syksyst\xc3\xa4 1917 l\xc3\xa4htien, ja tammikuun 1918 lopussa niit\xc3\xa4 toimi l\xc3\xa4hes jokaisessa maakunnan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Valkoisten sotatoimien k\xc3\xa4ynnistyess\xc3\xa4 Pietarsaaren ja Kokkolan punakaartit eiv\xc3\xa4t kuitenkaan ryhtyneet aseelliseen vastarintaan._NEWLINE_Kokkola oli jakaantunut ruotsinkieliseen varakkaaseen porvaristoon ja Ykspihlajan satamakaupunginosan k\xc3\xb6yhiin ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isiin. Elintarvikepulan vuoksi ilmapiiri oli ollut kire\xc3\xa4 jo kes\xc3\xa4st\xc3\xa4 1917 l\xc3\xa4htien. Syksyn aikana kaupunkiin perustettiin suojeluskunta sek\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjestyskaarti, joka marraskuun yleislakon yhteydess\xc3\xa4 otti haltuunsa kaupungin miliisilaitoksen. Suojeluskunnan ja ty\xc3\xb6l\xc3\xa4ismiliisin v\xc3\xa4list\xc3\xa4 yhteenottoa ei kuitenkaan syntynyt, kun suojeluskunta torjui maaseudulta tarjotun avun pel\xc3\xa4tess\xc3\xa4\xc3\xa4n ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten sekaantuvan tapahtumiin. Kokkolan maalaiskunnan N\xc3\xa4rvil\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjestyskaarti riisuikin aseista kaksi suojeluskuntaosastoa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten avustamana. Lakon j\xc3\xa4lkeen levottomuudet jatkuivat edelleen, ja joulukuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjestyskaarti otti miliisilaitoksen uudelleen haltuunsa. Porvarit j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t tilannetta vastaan protestoineita joukkokokouksia, jotka k\xc3\xa4rjistyiv\xc3\xa4t perinteisten joulumarkkinoiden aikana 22. joulukuuta tapahtuneisiin v\xc3\xa4kivaltaisuuksiin. Aluksi v\xc3\xa4kijoukko yritti rynn\xc3\xa4t\xc3\xa4 Raatihuoneentorilla sijainneelle poliisilaitokselle, jolloin kaksi tunkeutujaa haavoittui liev\xc3\xa4sti miilisien ampuessa heit\xc3\xa4 revolvereillaan. Samana iltana pidetty mielenosoitus p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi suojeluskuntalaisten ja ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjetyskaartin v\xc3\xa4liseen nujakointiin. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset santarmit hajottivat v\xc3\xa4kijoukot, mutta my\xc3\xb6hemmin illalla tuntemattomaksi j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enkaartin j\xc3\xa4sen ampui Kokkolan huomattavimpiin porvareihin kuuluneen tehtailija Juho Piiraisen._NEWLINE_Pietarsaaressa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6 otti poliisilaitoksen haltuunsa jo maaliskuussa 1917 tapahtuneen vallankumouksen yhteydess\xc3\xa4. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kaupunkiin yritettiin perustaa porvarillinen poliisilaitos, mik\xc3\xa4 johti 4. hein\xc3\xa4kuuta puhjenneeseen mellakkaan. Yht\xc3\xa4 poliisia ehdittiin puukottamaan ennen kuin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset sotilaat tulivat v\xc3\xa4liin. Tilanne rahoittui alkusyksyst\xc3\xa4, mutta kiristyi j\xc3\xa4lleen marraskuisen yleislakon aikana. 16. tammikuuta 1918 suojeluskuntalaiset yrittiv\xc3\xa4t murhata kaupungin miliisip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 toimineen Aleksander Kyll\xc3\xb6sen, mutta lopulta h\xc3\xa4net teloitettiin vasta huhtikuun alussa P\xc3\xa4nn\xc3\xa4isiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPohjois-Pohjanmaa\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4- ja Keski-Pohjanmaasta poiketen Pohjois-Pohjanmaalla oli my\xc3\xb6s ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeell\xc3\xa4 vahva kannatus. Esimerkiksi Oulussa sosialidemokraatit saivat vuoden 1916 eduskuntavaaleissa yli 55% \xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4. Maaliskuussa 1917 tapahtuneen vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen porvarillisen kaupunginvaltuuston rinnalle perustettiin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enneuvosto, johon kuuluivat muun muassa Yrj\xc3\xb6 Kallinen, Yrj\xc3\xb6 M\xc3\xa4kelin ja Hannes Uksila. Kes\xc3\xa4n 1917 aikana Oulun ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli runsaasti maataloslakkoja, ja elokuussa tilanne kiristyi entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n ruokapulan sek\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6n heikentyneen taloudellisen aseman vaikutuksesta. Muualla maassa n\xc3\xa4htyj\xc3\xa4 mellakoita ei kuitenkaan syntynyt, kun Yrj\xc3\xb6 Kallinen onnistui arvovallallaan rauhoittamaan elintarvikkeita etsineet v\xc3\xa4kijoukot. Syksyll\xc3\xa4 Ouluun perustettiin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjestyskaarti, joka marraskuun yleislakon aikana vastasi j\xc3\xa4rjestyksenpidosta ja miehitti kaupungin t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t rakennukset. Ouluun oli perustettu my\xc3\xb6s suojeluskunta jo lokakuussa, ja yleislakon j\xc3\xa4lkeen molemmat alkoivat aseistautumaan. _NEWLINE_Elintarvikepulan aihettamia levottomuuksia oli my\xc3\xb6s Oulua ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 maaseudulla. Reisj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 n\xc3\xa4lk\xc3\xa4iset mellakoitsijat uhkasivat ottaa haltuunsa kunnan elintarvikevarastot, mutta naapuripit\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 Haapaj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 tulleet aseistetut suojeluskuntalaiset hajottivat v\xc3\xa4kijoukon. Paa\xc2\xadvo\xc2\xadlas\xc2\xadsa noin 300 maa\xc2\xadty\xc3\xb6l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 oli ollut la\xc2\xadkos\xc2\xadsa elo\xc2\xadkuun al\xc2\xadkuun saakka. Yleislakon aikana paikallinen poliisi riisuttiin aseista ja tilalle perustettiin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enmiliisi, joka piti valtaa sis\xc3\xa4llissodan alkup\xc3\xa4iviin saakka. Poliisi syrj\xc3\xa4ytettiin my\xc3\xb6s Sii\xc2\xadka\xc2\xadjo\xc2\xadella.\n_START_SECTION_\nSuojeluskunnat\n_START_PARAGRAPH_\nSuojeluskuntia oli syksyst\xc3\xa4 1917 l\xc3\xa4htien perustettu l\xc3\xa4hes jokaiseen Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Loka\xe2\x80\x93marraskuun vaihteessa Saksasta purjehtinut h\xc3\xb6yrylaiva S/S Equity toi Vaasaan, Pietarsaareen ja Kokkolan \xc3\x96jaan suojeluskuntalaisille tarkoitetun aselastin, ja samalla Suomeen saapuivat my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4iset j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit. _NEWLINE_Suojeluskuntien laajasta kannatuksesta huolimatta Keski-Pohjanmaan keskuksissa Pietarsaaressa ja Kokkolassa punakaartit olivat niit\xc3\xa4 vahvempia. Erityisesti Pietarsaaren suojeluskunta oli heikko, sill\xc3\xa4 siihen kuului ainoastaan 140 ruotsinkielist\xc3\xa4 porvaria. Ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6kuntien ansiosta Pietarsaaren suojeluskuntapiirin vahvuus kuitenkin oli kokonaisuudessaan huomattavasti punakaartia suurempi eli noin 800 miest\xc3\xa4. Lokakuussa 1917 perustettuun Oulun suojeluskuntaan kuului vuodenvaihteessa noin 300 miest\xc3\xa4, joten sekin oli kaupungin punakaartia pienempi.\n_START_SECTION_\nTy\xc3\xb6v\xc3\xa4enkaartit\n_START_PARAGRAPH_\nKeski-Pohjanmaa muodosti joulukuussa 1917 organisoidun Suomen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en J\xc3\xa4rjestyskaartin Pietarsaaren piirin. Etel\xc3\xa4-Pohjanmaan tavoin kaarteja muodostettiin alueella huomattavasti muuta maata v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n. Sodan k\xc3\xa4ynnistyess\xc3\xa4 ainoastaan 11 piirin 35 kunnasta toimi ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjestyskaarti. Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun muodostamassa Oulun piiriss\xc3\xa4 oltiin huomattavasti aktiivisempia, sill\xc3\xa4 kaarti oli sodan alkaessa 38 kunnassa. _NEWLINE_Pietarsaaren ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjestyskaartissa oli noin 200 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4 ja sill\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s hallussaan pari-kolmekymment\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Suomesta saatua sotilaskiv\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Uudessakaarlepyyss\xc3\xa4 ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 oli niin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, ettei omaa kaartia saatu perustettua, vaan kaupungin ty\xc3\xb6l\xc3\xa4iset tekiv\xc3\xa4t yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 pietarsaarelaisten kanssa. Oulun punakaarti organisoitiin aikaisemmin syksyll\xc3\xa4 perustetun ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjestyskaartin pohjalle jo joulukuussa 1917. Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enkaarti oli viel\xc3\xa4 suurlakon aikana pysytellyt maltillisena, mutta punakaarti aloitti aseistautumisen Yrj\xc3\xb6 Kallisen johtaman ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enneuvoston vastustuksesta huolimatta. Aseita se sai kaupungissa olleilta ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isilt\xc3\xa4 sotilailta. Joulukuun lopussa Oulun punakaartiin kuului noin 700 miest\xc3\xa4, joista 500 oli aseistettuja. Sotilaskiv\xc3\xa4\xc3\xa4rien lis\xc3\xa4ksi kaartilaisilla oli mets\xc3\xa4stysaseita sek\xc3\xa4 revolvereita. Sis\xc3\xa4llissodan alkaessa Pohjois-Pohjanmaan, Kainuun ja Per\xc3\xa4pohjolan k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4neen Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enkaarteissa oli punaisten oman ilmoituksen mukaan noin 14 000 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4, joista suurin osa oli aseistamattomia.\n_START_SECTION_\nVen\xc3\xa4l\xc3\xa4iset joukot\n_START_PARAGRAPH_\nKeski- ja Pohjois-Pohjanmaalla oli tammikuussa 1918 viel\xc3\xa4 noin 2 300 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeijan sotilasta. Kokkolassa, jonne olivat vet\xc3\xa4ytyneet my\xc3\xb6s Himangan, Lohtajan, Kannuksen ja Kruunupyyn ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset, oli noin 700, Pietarsaaressa noin 200, ja Uudessakaarlepyyss\xc3\xa4 noin 80 sotilasta. Oulussa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 oli tammikuun lopussa noin 1 000, Raahessa 230, ja Oulun etel\xc3\xa4puolella Limingassa noin 50. Joukot oli sijoitettu Pohjanmaalle ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana saksalaisten maihinnousun varalta ja ne toimivat my\xc3\xb6s rannikolla merivartioteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4. Muualla maassa n\xc3\xa4htyj\xc3\xa4 h\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4 ei juurikaan esiintynyt, sill\xc3\xa4 esimerkiksi Oulussa heid\xc3\xa4n kerrottiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyneen rauhallisesti ja my\xc3\xb6s vallankumoukselliset sotilaat pysytteliv\xc3\xa4t maltillisina.\n_START_SECTION_\nValkoinen armeija Pohjanmaalla\n_START_PARAGRAPH_\nValkoiset j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t valtaamillaan paikkakunnilla n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t voitonparaatit. Kokkolassa se pidettiin jo valtausta seuranneena iltana, ja Oulussa 4. helmikuuta. Kun Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan olivat valkoisten hallussa alettiin maakunnissa kokoamaan Etel\xc3\xa4-Suomen rintamille l\xc3\xa4hetet\xc3\xa4vi\xc3\xa4 joukkoja. Vaasan senaatin 18. helmikuuta antaman asevelvollisuusjulistuksen j\xc3\xa4lkeen Keski-Pohjanmaan miehist\xc3\xa4 muodostettiin muun muassa l\xc3\xa4nsiarmeijaan kuulunut Keski-Pohjanmaan reservipataljoona. Pohjois-Pohjanmaan asevelvollisista muodostettiin it\xc3\xa4armeijan 1. j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riprikaatin 1. j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rirykmentti sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsiarmeijan 4. Pohjois-Pohjanmaan rykmentti._NEWLINE_Valkoisen armeijan t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ksi keskukseksi alueella tuli Pietarsaari. Helmikuun alussa alkoi Pietarsaaren tykist\xc3\xb6koulun toiminta, ja 28. helmikuuta kaupunkiin saapui viel\xc3\xa4 tykist\xc3\xb6j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4reit\xc3\xa4, jotka perustivat oman j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ritykist\xc3\xb6rykmentin. Kun Pietarsaaressa entuudestaan oli suojeluskunnan piiriesikunta, toimi kaupungissa nyt samanaikaisesti kolme sotilasyksikk\xc3\xb6\xc3\xa4. Ne toimivat kaikki oman johtonsa alaisuudessa ja k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s keskin\xc3\xa4ist\xc3\xa4 valtataistelua. Saksassa koulutuksensa saaneet j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit suhtautuivat nihke\xc3\xa4sti valkoisessa armeijassa palvelleisiin entisiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeijan upseereihin. Pietarsaaren suomenkielinen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6 puolestaan halveksui avoimesti j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4reit\xc3\xa4, jotka Vaasassa ja muualla Pohjanmaalla olivat tottuneet sankarin vastaanottoon. J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit joutuivat erityisesti naisten ja pikkupoikien herjaamiksi, mutta my\xc3\xb6s ty\xc3\xb6miesten kanssa esiintyi sanaharkkaa ja jopa nujakoita. N\xc3\xa4iden erimielisyyksieen katsotaan osaltaan johtaneen maaliskuussa tapahtuneeseen kuuden ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isen teloitukseen. Kokkolassa ja Oulussa tilanne sen sijaan s\xc3\xa4ilyi rauhallisena, kun punakaartilaiset ja ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen j\xc3\xa4senet oli vangittu._NEWLINE_Maaliskuun alussa Ouluun saapui 340 ruotsalaista vapaaehtoista, joista muodostettiin valkoiseen armeijaan liitynyt ruotsalainen prikaati. Vapaaehtoiset harjoittelivat Oulussa kolmen ja puolen viikon ajan, kunnes heid\xc3\xa4t 26. maaliskuuta l\xc3\xa4hetettiin Tampereen taisteluun. Sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymiseen j\xc3\xa4lkeen 7. kes\xc3\xa4kuuta Ouluun saapui noin 1 000 miehen saksalainen tiedustelu- ja suhdetoimintaosasto Nord-Detachement. Sen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli vierailla eri paikkakunnilla sek\xc3\xa4 selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4, mink\xc3\xa4laista varustusta joukot tarvitsevat toimiessaan kaukana pohjoisessa. Oulun kauppatorilla j\xc3\xa4rjestettiin suuri sotilasparaati, jonka j\xc3\xa4lkeen saksalaiset aloittivat marssin kohti Nurmesta.\n_START_SECTION_\nVankileirit\n_START_PARAGRAPH_\nKeski- ja Pohjois-Pohjanmaalla toimi vankileirej\xc3\xa4 ainakin Oulussa, Uudessakaarlepyyss\xc3\xa4, Raahessa, Kokkolassa, Pietarsaaressa, Kruunupyyss\xc3\xa4, Haapavedell\xc3\xa4 ja Kannuksessa. Suurin oli ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 varten perustettu Uudenkaarlepyyn vankileiri, jossa oli l\xc3\xa4hes 2 000 vankia. Muita isoja vankileirej\xc3\xa4 olivat Oulun, Raahen ja Kokkolan vankileirit, joilla oli 800\xe2\x80\x931 100 vankia._NEWLINE_Uuteenkaarlepyyhyn oli alun perin tarkoitus siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 kaikki Pohjanmaalla vangitut noin 5 000 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4, mutta kaupungin johto suostui asukkaiden painostuksesta ottamaan vastaan vain 2 000. Pahamaineisen Uudenkaarlepyyn vankileirin johtajana toimi majuri Robert von Kraemer, jota pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n raaimpana ja julmimpana kaikista sis\xc3\xa4llissodan vankileirien johtajista. Jopa paikallisten asukkaiden mielest\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten kohtelu oli huonoa. Maaliskuussa vangit uhkasivat n\xc3\xa4lk\xc3\xa4lakolla, mutta se kukistettiin teloittamalla 16 johtajina pidetty\xc3\xa4 sotilasta. Toinen joukkoteloitus tapahtui toukokuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4, kun juopuneet esikuntaupseerit ampuivat 14 vankia Uudenkaarlepyyn hautausmaalla. Lis\xc3\xa4ksi vuonna 1970 l\xc3\xb6ydettiin joukkohauta, jossa oli noin kymmenen ihmisen j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset. Uudessakaarlepyyss\xc3\xa4 kuoli ainakin 146 vankia, joista arvellaan teloitetun noin 40. _NEWLINE_Raahen vankileirill\xc3\xa4 oli vajaat 800 punaista, joita Pohjanmaan lis\xc3\xa4ksi tuotiin ainakin Tampereelta. Olosuhteet olivat eritt\xc3\xa4in huonot, mink\xc3\xa4 vuoksi kuolleisuus nousi suureksi. Menehtyneit\xc3\xa4 oli arvioiden mukaan yli 160, joista l\xc3\xa4hes kaikki kuolivat n\xc3\xa4lk\xc3\xa4\xc3\xa4n tai kulkutauteihin. Oulun vankileirille tuotiin kaupungin valtauksen yhteydess\xc3\xa4 saatujen vankien lis\xc3\xa4ksi punaisia my\xc3\xb6s kauempaa. Maaliskuun lopussa leirill\xc3\xa4 oli l\xc3\xa4hes 1 000 punaista sek\xc3\xa4 yli 100 aseistakielt\xc3\xa4ytyj\xc3\xa4\xc3\xa4, jotka eiv\xc3\xa4t suostuneet liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n valkoiseen armeijaan. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset siirrettiin samaan aikaan Uudenkaarlepyyn ja Vaasan vankileireille, jonka j\xc3\xa4lkeen eri puolilla kaupunkia olleet punaiset koottiin Raatin kasarmeille. 33 punaisten puolella taistelutta ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sai kuolemantuomion, mutta heist\xc3\xa4 teloitettiin ainoastaan kuusi. Vankien kuolleisuus j\xc3\xa4i Oulun vankileirill\xc3\xa4 paljon Uuttakaarlepyyt\xc3\xa4 ja Raahea pienemm\xc3\xa4ksi. Heikosta ruokahuollosta huolimatta Oulussa kuoli vain noin 50 vankia. Kokkolan vankileirill\xc3\xa4 oli enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n yli 1 000 vankia, joita oli tuotu my\xc3\xb6s muualta Suomesta. Kokkolassa kuoli ainakin 53 vankia, joista 47 teloitettiin. Pietarsaaren vankileiri toimi Alholmassa, josta noin 160 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 siirrettiin Uudenkaarlepyyn vankileirille ja tilalle tuotiin 30 Kokkolassa vangittua punaista. Liikemies Hjalmar Linder mainitsi vankileirien olosuhteita k\xc3\xa4sitelleess\xc3\xa4 Nog med blodbad! -kijoituksessaan, ett\xc3\xa4 Pietarsaarenssa olisi toukokuun aikana kuollut n\xc3\xa4lk\xc3\xa4\xc3\xa4n ja tauteihin l\xc3\xa4hes 50 vankia. V\xc3\xa4ite ei kuitenkaan pid\xc3\xa4 paikkaansa, vaan h\xc3\xa4n sekoitti leirin ilmeisesti Raahen tai Uudenkaarlepyyn vankileiriin. _NEWLINE_Kannuksen vankileiri toimi rautatieaseman veturitalleilla, jonne koottiin suojeluskuntien l\xc3\xa4hett\xc3\xa4mien partioiden kiinnisaamia aseistakielt\xc3\xa4ytyji\xc3\xa4. Haapaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 toimineeseen vankileiriin koottiin paikallisia ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen j\xc3\xa4seni\xc3\xa4, joiden joukossa oli my\xc3\xb6s ainakin 30 naista. Heit\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilytettiin paikallisen nahkurinverstaan tuvassa, kun taas miehet oli sijoitettu Martinm\xc3\xa4en ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalolle. Vankien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei ole tietoa, koska vankiluettelot eiv\xc3\xa4t ole s\xc3\xa4ilyneet. Kruunupyyn vankileiri toimi \xc3\x85senin kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 noin nelj\xc3\xa4 kilometri\xc3\xa4 kirkonkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 Kokkolaan p\xc3\xa4in. Paikalla teloitettiin my\xc3\xb6s Kokkolasta tuotuja vankeja.'