b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nMoottoritien rakentaminen aloitettiin vuonna 1961. Sen osuus Ruoholahdesta Gr\xc3\xa4saan (Haukilahden liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n) avattiin 1. lokakuuta 1965, ja seuraavana vuonna sit\xc3\xa4 jatkettiin Suomenojalle. Espoonlahdelle saakka moottoritie oli valmis vuonna 1969.   Uusin osuus Kivenlahdesta Kirkkonummelle avattiin liikenteelle 29.10.2013. Alun perin moottoritien oli tarkoitus ulottua Porkkalankadun yli Hietalahdenrantaa ja silloista satamaradan linjausta pitkin L\xc3\xb6nnrotinkadulle ja Uudenmaankadulle saakka. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4nteen\xc3\xa4 on yh\xc3\xa4 Sinebrychoffin puiston alittava Mallaskadun tunneli, josta piti tulla Helsingin keskustan l\xc3\xa4ntinen sis\xc3\xa4\xc3\xa4ntuloramppi, sek\xc3\xa4 L\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n korjattu linjaus Salmisaaressa, jossa moottoritie alun perin haaroittui laajasti tarkoituksena jatkaa tiet\xc3\xa4 suoraan haaran keskelt\xc3\xa4 Porkkalankadun yli  Aikaisemmin my\xc3\xb6s Mechelininkadulta oli suora yhteys L\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4lle pohjoispuolelta, jonka poistaminen on sittemmin aiheuttanut mittavia liikenneongelmia, vaikkakin suurimmat ongelmat aiheuttaa liikennevalollinen suojatie sek\xc3\xa4 hankalat joukkoliikennekaistaj\xc3\xa4rjestelyt Mechelininkadun etel\xc3\xa4isen rampin edell\xc3\xa4._NEWLINE_L\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli vuosina 1933\xe2\x80\x931938 rakennettu kaksi\xc2\xadkaistainen Helsingist\xc3\xa4 Jorvakseen johtanut maantie, Jorvaksentie.  Sen Helsingin puoleisessa p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 saman liikennev\xc3\xa4yl\xc3\xa4n osina toimivat my\xc3\xb6s samassa yhteydess\xc3\xa4 rakennettu Ruoholahdesta Salmisaareen johtanut penger, sielt\xc3\xa4 Lauttasaareen johtanut alkuper\xc3\xa4inen Lauttasaaren silta sek\xc3\xa4 Lauttasaaren l\xc3\xa4pi kulkeva Lauttasaarentie, joka sai nykyisen nimens\xc3\xa4 jo vuonna 1938.  Lauttasaarentien l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkoi varsinainen Jorvaksentie, joka kulki siltoja ja maapengert\xc3\xa4 my\xc3\xb6ten Koivu- ja Hanasaaren kautta Espoon puolelle Karhusaareen, josta se jatkui Espoon etel\xc3\xa4osien l\xc3\xa4pi Espoonlahdelle, jonka se ylitti Muulon siltaa pitkin, sek\xc3\xa4 edelleen Kirkkonummen puolella Jorvakseen saakka. Siell\xc3\xa4 se liittyi vanhaan, Muuralan ja Kauk\xc2\xadlahden kautta kulkevaan Kuninkaantiehen. _NEWLINE_Kun vuoden 1938 tienumerointij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, Jorvaksentiest\xc3\xa4 tuli osa kantatiet\xc3\xa4 51. Sen l\xc3\xa4ntisin osa j\xc3\xa4i vuonna 1944 kuitenkin Porkkalan vuokra-alueelle, mink\xc3\xa4 vuoksi kantatie viitoitettiin uudelleen kulkemaan Kauklahden ja Siuntion kautta. My\xc3\xb6hemmin Jorvaksentie menetti kantatien asemansa kokonaan, mutta vuonna 1972 L\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4st\xc3\xa4 tuli j\xc3\xa4lleen osa kantatiet\xc3\xa4 51._NEWLINE_Alkuper\xc3\xa4inen Jorvaksentie j\xc3\xa4i Etel\xc3\xa4-Espoon asukas\xc2\xadluvun kasvaessa auttamattomasti alimitoitetuksi, mink\xc3\xa4 vuoksi sit\xc3\xa4 korvaamaan rakennettiin moottori\xc2\xadtie. Moottoritien osuus Lauttasaaren l\xc3\xa4nsiosasta Kivenlahden liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n eli Martinsiltaan saakka rakennettiin alkuper\xc3\xa4isen Jorvaksen\xc2\xadtien kohdalle levent\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 ja muuttamalla risteykset eri\xc2\xadtaso\xc2\xadliittymiksi, kun taas osuudet Ruoholahdesta Lauttasaareen ja Martinsillasta Espoonlahden sillalle olivat kokonaan uutta tiet\xc3\xa4. _NEWLINE_Moottoritien Helsingiss\xc3\xa4 oleva osuus sai jo suunnitteluvaiheessa vuonna 1961 nimen L\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4. Espoon puolella tie oli moottoritien valmistuttuakin aluksi nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Jorvaksentie, mutta my\xc3\xb6hemmin nimi L\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4 on otettu k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n my\xc3\xb6s Espoon alueella. Tiest\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n edelleenkin joskus my\xc3\xb6s nime\xc3\xa4 Jorvaksentie, vaikka virallisesti t\xc3\xa4m\xc3\xa4 nimi on en\xc3\xa4\xc3\xa4 vain kantatien 51 Kirkkonummella olevalla osuudella.\n_START_SECTION_\nRinnakkaisteiden rakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nSamaan aikaan moottoritien kanssa rakennettiin my\xc3\xb6s sen pohjoispuolella sijaitseva rinnakkaiskatu, joka johtaa Tapiolasta Martinsiltaan. Sen nimen\xc3\xa4 on Tapiolasta Keh\xc3\xa4 II:lle saakka Merituulentie, Keh\xc3\xa4 II:lta Suomenojan kiertoliittym\xc3\xa4\xc3\xa4n Kuitin\xc2\xadm\xc3\xa4en\xc2\xadtie ja Suomenojan l\xc3\xa4nsi\xc2\xadpuolella Martin\xc2\xadsillan\xc2\xadtie. Martinsillan l\xc3\xa4nsipuolella rinnakkaiskatuna toimii Kiven\xc2\xadlahden\xc2\xadtie ja sen jatke Vanha Jorvaksentie, jotka ovat osia alku\xc2\xadper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Jorvaksen\xc2\xadtiet\xc3\xa4. Lauttasaaren ja Tapiolan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 L\xc3\xa4nsi\xc2\xadv\xc3\xa4yl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ei ole rinnakkais\xc2\xadtiet\xc3\xa4, vaan hitaat ajoneuvot kuten ty\xc3\xb6koneet, jotka eiv\xc3\xa4t voi kulkea moottori\xc2\xadtiet\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n sen vieress\xc3\xa4 olevaa kevyen liikenteen v\xc3\xa4yl\xc3\xa4\xc3\xa4 pitkin, joutuvat kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n, Munkki\xc2\xadniemen, Kuusi\xc2\xadsaaren ja Lehti\xc2\xadsaaren kautta._NEWLINE_Liittymi\xc3\xa4 muun muassa keh\xc3\xa4teihin ja Tapiolaan on laajennettu aika ajoin, ja leveimm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kohdalla Tapiolan ja Westendin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 tie on per\xc3\xa4ti 12-kaistainen. Kauppakeskus Ison Omenan kohdalle Matinkyl\xc3\xa4n ja Olarin v\xc3\xa4liin rakennettiin uusi liittym\xc3\xa4 2000-luvun alussa. _NEWLINE_My\xc3\xb6s L\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolelle on alusta asti suunniteltu rinnakkaiskatua, mutta vasta 2000-luvun alussa valmistui yhteys Haukilahdessa Gr\xc3\xa4sanojan yli, ja Suomenojalla rinnakkaiskatu Suomenlahdentie valmistuu vuonna 2016. Kevyelle liikenteelle on omat reittins\xc3\xa4 L\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n varrella.'