b'\n_START_ARTICLE_\nMuotokuva\n_START_PARAGRAPH_\nMuotokuva kuvaa henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Se voi olla piirustus, maalaus, veistos tai valokuva. Muotokuvalla voidaan tarkoittaa my\xc3\xb6s jotain henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 kuvaavaa ja selitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 artikkelia, reportaasia, kirjaa tai television dokumenttiohjelmaa._NEWLINE_Muotokuvassa pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n henkil\xc3\xb6n olennaisimpia piirteit\xc3\xa4, h\xc3\xa4nen taustaansa, persoonallisuuttaan tai pyrkimyksi\xc3\xa4\xc3\xa4n. Muotokuva pyrkii usein esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kuvaamansa henkil\xc3\xb6n t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t ja arvostetuimmat puolet, sek\xc3\xa4 kuvaamaan h\xc3\xa4nen yhteiskunnallista asemaansa. N\xc3\xa4in siin\xc3\xa4 usein korostuu aikansa arvostukset.\n_START_SECTION_\nKonterfeijarit\n_START_PARAGRAPH_\nVanhentunut ilmaus muotokuvamaalaukselle oli konterfei. Muotokuvamaalareita kutsuttiin konterfeiareiksi (ransk. contrefait=j\xc3\xa4ljitell\xc3\xa4). Suomen ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 konterfeijarina pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Jochim Neimania, jonka malleina 1650-luvun alussa oli akatemian professoreita ja muita s\xc3\xa4\xc3\xa4tyl\xc3\xa4isi\xc3\xa4. My\xc3\xb6s suomalainen Elias Brenner tuli kuuluisaksi 1600-luvulla miniatyyrimuotokuvistaan.\n_START_SECTION_\nAttribuutit ja ikoni\n_START_PARAGRAPH_\nIhon v\xc3\xa4ri ja muodostus, kasvot, katse ja ilme, sek\xc3\xa4 k\xc3\xa4det ovat tavallisia muotokuvan elementtej\xc3\xa4. Katseen suunta on er\xc3\xa4s muotokuvan keskeisi\xc3\xa4 sommitteluelementtej\xc3\xa4. Henkil\xc3\xb6n aseman tunnistamiseksi muotokuvassa esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n tavallisesti h\xc3\xa4neen liittyvi\xc3\xa4 attribuutteja. Ne ovat esineit\xc3\xa4 tai piirteit\xc3\xa4, jotka liittyv\xc3\xa4t kuvattuun henkil\xc3\xb6\xc3\xb6n h\xc3\xa4nen tunnusmerkkein\xc3\xa4\xc3\xa4n tai symboleinaan ja ne johdattavat katsojan huomion henkil\xc3\xb6n luonteenominaisuuksiin, toimintaan tai johonkin erityistapahtumaan._NEWLINE_Tapa, jolla henkil\xc3\xb6 tavallisesti l\xc3\xa4nsimaissa kuvataan, kehittyi Bysantin taiteessa. Ikoni onkin esikuva l\xc3\xa4nsimaiselle muotokuvalle aina t\xc3\xa4m\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n muotokuvamaalaukseen ja valokuvaukseen asti. Henkil\xc3\xb6 kuvataan joko suurena tai pienen\xc3\xa4 puolikuvana eli rintakuvana, vartalo ja kasvot kohti katsojaa, useimmiten kasvot ja katse avoimina. My\xc3\xb6s attribuutit ja vaatekuosit laskoksineen esitettiin seikkaper\xc3\xa4isesti ikonissa._NEWLINE_T\xc3\xa4llainen muotokuvan kuvaamistraditio on vakiintunut l\xc3\xa4nsimaissa. On silti vaikea rajata varsinaista muotokuvaa ja v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n muodollista kuvaa henkil\xc3\xb6st\xc3\xa4, jota on tapana sanoa henkil\xc3\xb6kuvaksi. Muotokuvan t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 ominaisuus l\xc3\xa4nsimaissa on ollut sen tunnistettavuus.\n_START_SECTION_\nMuotokuvatyypit\n_START_PARAGRAPH_\nMuotokuva liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein johonkin tapahtumaan, kuten hallitsijan kruunajaisiin, ylioppilaaksi tuloon, kasteeseen, naimisiin menoon, syntym\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n tai el\xc3\xa4kkeelle siirtymiseen. Muotokuva keskittyy usein yhteen henkil\xc3\xb6\xc3\xb6n. Kaksoismuotokuvassa on kaksi henkil\xc3\xb6\xc3\xa4, kuten h\xc3\xa4\xc3\xa4muotokuvassakin. Ryhm\xc3\xa4muotokuvassa voi olla perhe tai suurempi ryhm\xc3\xa4. Hallitsijamuotokuvista suosittu on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n valtionp\xc3\xa4\xc3\xa4miesten tapaamisissa otettava ryhm\xc3\xa4muotokuva.\n_START_SECTION_\nHallitsijamuotokuvat\n_START_PARAGRAPH_\nHallitsijamuotokuva ei ole pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n taideteos, vaan sill\xc3\xa4 on usein juridinen asema kansallisena tunnuksena, joka kuvaa hallitsijaa vallassaan. Toisin sanoen hallitsijamuotokuvaa pidettiin hallitsijan fyysisen\xc3\xa4 sijaisena h\xc3\xa4nen ollessaan poissa, eli muotokuvan l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 ollessa my\xc3\xb6s hallitsija oli l\xc3\xa4sn\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapa alkoi jo antiikin aikoina, kun keisari Caligula pystytytti patsaansa temppeliins\xc3\xa4 ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si patsaan vaatetetuksi p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in aina samoihin vaatteisiin, mit\xc3\xa4 h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 itsell\xc3\xa4\xc3\xa4n oli kyseisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Keskiajalla hallitsijan kuollessa h\xc3\xa4nen tilallaan k\xc3\xa4ytettiin luonnollista kokoa olevaa nukkea, kunnes seuraaja valittiin. Ranskan kuningas Ludvig XIV:n ollessa sodassa Versaillesin valtaistuinsalissa pidettiin h\xc3\xa4nen muotokuvaansa._NEWLINE_Johann Heinrich Zedler kirjoitti 1750-luvulla tietosanakirjassaan hallitsijamuotokuvista: "Se esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 niinkuin h\xc3\xa4n olisi itse paikalla, ja siksi kenenk\xc3\xa4\xc3\xa4n istuvan selk\xc3\xa4 ei tulisi olla sit\xc3\xa4 kohti, eik\xc3\xa4 kukaan paitsi suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s saa tulla p\xc3\xa4\xc3\xa4 peitettyn\xc3\xa4 huoneeseen, jossa on istuvan hallitsijan muotokuva."_NEWLINE_Muotokuva hallitsijasta, hallitsijamuotokuva n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 virallisena ja t\xc3\xa4st\xc3\xa4 poikkeavat kuvat aiheuttavat tavallisesti kohua. Tyypillisi\xc3\xa4 esimerkkej\xc3\xa4 t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ovat taidemaalari Rafael Wardin tasavallan presidentti Tarja Halosesta vuonna 2002 maalaama muotokuva, tai valokuvataiteilija Elina Brotheruksen Helsingin kaupunginvaltuuston puheenjohtajan Pekka Saurin valokuva raitiovaunussa vuonna 2004._NEWLINE_Julkista keskustelua her\xc3\xa4tti my\xc3\xb6s Sauli Niinist\xc3\xb6n virallinen presidentin muotokuva kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2012, jolloin se todettiin voimakkaasti "photoshopatuksi".\n_START_SECTION_\nProfiilimuotokuvat\n_START_PARAGRAPH_\nEr\xc3\xa4s muotokuvan erityislaji on sivu- eli profiilimuotokuva, jossa henkil\xc3\xb6 kuvataan sivusta, jolloin h\xc3\xa4nen fysionomiansa korostuu hieman kuin siluetissa.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoitukset\n_START_PARAGRAPH_\nMuotokuvalla on useita k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoituksia. Tavallisesti se on muisto tai muistutus henkil\xc3\xb6st\xc3\xa4, joka koskee h\xc3\xa4nen nykyist\xc3\xa4 tai kuolemaansa edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 olemassaoloa tai asemaa. Omakuva voi olla introspektion, sis\xc3\xa4isen itsetarkkailun v\xc3\xa4line, persoonallisuuden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6liittym\xc3\xa4._NEWLINE_Muotokuva voi olla my\xc3\xb6s l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana kulttia eli palvelevaa kunnioittamista harjoittavalle toiminnalle. Uskonnollisissa, poliittisissa, taiteellisissa tai populaarikulttuurin yhteyksiss\xc3\xa4 tavataan joskus idolatriaa eli kuvainpalvontaa. T\xc3\xa4llainen palvova suhtautuminen muotokuvaan on havaittavissa muun muassa lukuisissa uskonnoissa, urheilussa, sek\xc3\xa4 esimerkiksi sosialistisen realismin tai fasismin taiteessa._NEWLINE_Muotokuvasta saattaa tulla niin voimakas henkil\xc3\xb6n asemaan liittyv\xc3\xa4 symboli, ett\xc3\xa4 sen esitt\xc3\xa4minen saatetaan kielt\xc3\xa4\xc3\xa4 ja teos voidaan tuhota. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in harjoitetaan kuvainraastoa eli ikonoklasmia._NEWLINE_Muotokuvassa voi olla my\xc3\xb6s huumoria, satiiria tai kritiikki\xc3\xa4, kuten karikatyyriss\xc3\xa4, jossa tarkoituksellisesti liioitellaan huomiota joko todellisen tai mielikuvituksellisen henkil\xc3\xb6n johonkin ominaisuuteen tai toimintaan. Esimerkiksi valokuvaajat Cindy Sherman tai Barbara Kruger k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t valokuvamuotokuvia my\xc3\xb6s ilmaisuv\xc3\xa4linein\xc3\xa4 kulttuurikritiikkiin.\n_START_SECTION_\nMuotokuva kuvanveistossa\n_START_PARAGRAPH_\nPygmalionin ajoista l\xc3\xa4htien kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4t ovat yritt\xc3\xa4neet saada teoksensa el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. P\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen tai avoin suu saattavat olla marmorin pysyvyyden vastakohta. Savi saattaa n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 yht\xc3\xa4 notkealta kuin el\xc3\xa4v\xc3\xa4 iho._NEWLINE_Aikoinaan kuolinnaamioiden otto vastasi valokuvan tarkkuutta yksityiskohtineen. Ennen valokuvausta veistosten valaminen oli helpompaa kuin maalausten teko, joten sankareita valettiin ja j\xc3\xa4lleenvalettiin verrattain halpoina painoksina._NEWLINE_Veistos kuvaa malliaan eri tavoin kuin kuva. Sen l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olon erilaisuus johtuu osittain siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 veistos perustuu el\xc3\xa4m\xc3\xa4n todellisiin mittasuhteisiin ja tilaan samalla tavalla kuin todelliset ihmiset.'