b'\n_START_ARTICLE_\nCuicuilco\n_START_PARAGRAPH_\nCuicuilco on muinaisten intiaanien rakentama asutuskeskus, joka sijaitsee M\xc3\xa9xicon kaupungin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Meksikon laaksossa. Se oli Teotihuac\xc3\xa1nin kilpailija kautensa lopussa. Paikka tunnetaan py\xc3\xb6re\xc3\xa4st\xc3\xa4 pyramidista, joka tuhoutui tulivuorenpurkauksessa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nCuicuilco liittyy orastavaan sivilisaatiokehitykseen Keski-Amerikassa. Cuicuilco sijoittuu ajallisesti my\xc3\xb6h\xc3\xa4isesiklassiseen kauteen, jolloin kasteluviljelyyn perustuva maissinviljely r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytti v\xc3\xa4kiluvun hurjaan nousuun Meksikon laakson tienoilla.  Se mahdollisti voimakkaiden p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6kuntien ja lopulta valtioiden synnyn, ja suurten rakennelmien rakentamisen._NEWLINE_Cuicuilcon l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 oli t\xc3\xb6rke\xc3\xa4 Tolucan sis\xc3\xa4\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4sy meksikon laaksoon, ja_NEWLINE_itse Cuicuilco oli Texcocon rannoilla.  Viljelykyli\xc3\xa4 syntyi seudulle noin 1200 eaa. Noin 1000-800 eaa tehtiin soikeita, kartiomaisa pyramideja._NEWLINE_Noin 800 eaa keskiesiklassisella kaudella alueelle syntyi kasvavia asutuskeskuksia. Paikalla vallitsi noin 600-200 eaa oma keramiikakperinteens\xc3\xa4._NEWLINE_Cuicuilcoon rakennettiin noin 400 eaa., ehk\xc3\xa4 jo 800-600 eaa py\xc3\xb6re\xc3\xa4 pyramidi.  Noin 150-100 eaa Cuicuilcosta oli_NEWLINE_tullut mahtava keskus, jossa asui ehk\xc3\xa4 20000 ihmist\xc3\xa4. Kaupungin koko oli melkein 4 km2._NEWLINE_Cuicuilco taantui noin 100 eaa-1 jaa. Kulttuuri palautui kuitenkin ajakso noin 1-150 jaa, tulenjumalaa palvottiin._NEWLINE_Pyramidi peittyi laavan alle l\xc3\xa4heisen Xitle-tulivuoren purkauksessa ehk\xc3\xa4 vuosien 100 ja 400 jaa. v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.  Er\xc3\xa4iden ajoitusten mukaan Xitle olisi purkautunut v\xc3\xa4lil\xc3\xa4 245-315 eaa. _NEWLINE_Purkaus peitti laavan alle suuren osan kaupungista.  J\xc3\xa4hmettynyt laava peitt\xc3\xa4\xc3\xa4 alueella nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n 80 km2._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4nkin j\xc3\xa4lkeen kaupungissa asuttiin, ja se luultavasti kilpaili jonkin aikaa Teotihuac\xc3\xa1nin kanssa ylivallasta Meksikon laakson seuduilla. Paikka hyl\xc3\xa4ttiin muutamaa sataa vuotta my\xc3\xb6hemmin tapahtuneen toisen tulivuorenpurkauksen j\xc3\xa4lkeen. Painopiste siirtyi nyt Tolucaan ja Teotihuacaniin. Kyl\xc3\xa4asutusta alueella oli Teotihuac\xc3\xa1nin Tlamimilolpa and Xolalpan-kausilla noin 200-650 jaa. Seudulla oli my\xc3\xb6s Tula Chico/Coyotlatelco-esineist\xc3\xb6\xc3\xa4. Seudulla n\xc3\xa4kyy my\xc3\xb6s Cerro de la Estrella ja Azcapotzalco. _NEWLINE_Jonkin verran seudulla on my\xc3\xb6s Tulan valtakauden esineist\xc3\xb6\xc3\xa4 ajalta 950-1150 jaa._NEWLINE_Cuicuilcon talous perustui kauppaan ja maatalouteen.\n_START_SECTION_\nCuicuilcon py\xc3\xb6re\xc3\xa4 pyramidi\n_START_PARAGRAPH_\nPyramidi on muodoltaan katkaistu kartio. Sen keskusta on kive\xc3\xa4, pintakerros auringossa kuivattua tiilt\xc3\xa4. Pyramidi on 23 m korkea ja 118 m halkaisijaltaan. Paikoin jopa kymmenen metri\xc3\xa4 paksu laava- ja tuhkakerros on haitannut sen tutkimista. Cuicuilcon pohjakaavaltaan py\xc3\xb6re\xc3\xa4ss\xc3\xa4 pyramidissa on kolme viistoa kerrosta. Pyramidin huipulle p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n tyypillist\xc3\xa4 ramppi-porrasysteemi\xc3\xa4 pitkin. Varhaisimmat pyramidit olivat py\xc3\xb6reit\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 ne kehittyiv\xc3\xa4t maakummuista. Cuicuilcossa oli monia porraspyramideja, joista useimmat ovaalimaisia.'