b'\n_START_ARTICLE_\nKirkholman taistelu\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nKirkholman taistelu k\xc3\xa4ytiin Ruotsin\xe2\x80\x93Puolan sodan aikana. Vanha-Liivinmaa oli luhistunut ja ulkovallat kilpailivat sen jaosta kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n. 1500-luvun lopulla Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli pelattu kisasta ulos ja j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 olivat Ruotsi ja Puola. Ruotsi ja Puola olivat saaneet yhteisen kuninkaan, kun Sigismund III Vaasa nousi Ruotsin kuninkaaksi vuonna 1592. H\xc3\xa4net oli valittu vuonna 1587 my\xc3\xb6s Puolan kuninkaaksi. Katolilainen kuningas her\xc3\xa4tti vastustusta Ruotsissa ja puolalaisia vastustamaan nousi Sigismundin set\xc3\xa4 Kaarle-herttua. Kaarle kukisti ensin puolalaiset Ruotsissa ja Suomessa, jonka j\xc3\xa4lkeen taistelut siirtyiv\xc3\xa4t Liivinmaalle. Vuonna 1604 kuninkaan arvon k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n aloittanut Kaarle IX nousi maihin Baltian etel\xc3\xa4osissa kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1605. Ruotsalaisten tarkoituksena oli vallata puolalaisten hallussaan pit\xc3\xa4m\xc3\xa4 Riian kaupunki.\n_START_SECTION_\nTaistelu\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsalaiset saapuivat taistelupaikalle puolitoista vuorokautta kest\xc3\xa4neen sateessa tehdyn marssin j\xc3\xa4lkeen. Riian edustalla Kirkholmassa eli nykyisess\xc3\xa4 Salaspilsiss\xc3\xa4 Latviassa he ottivat edulliset asemat ja aamulla 27. syyskuuta Kaarle antoi k\xc3\xa4skyn ryhty\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen. Kaarlen armeijaan kuului 11\xc2\xa0000 sotilasta. Puolalaisia oli vain 3\xc2\xa0500. Puolalaiset teeskenteliv\xc3\xa4t vet\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4ns\xc3\xa4, jolloin ruotsalaiset eteniv\xc3\xa4t ep\xc3\xa4edullisempaan tasaiseen maastoon, joka suosi Puolan valiojoukkoihin kuuluneita ns. siivekk\xc3\xa4it\xc3\xa4 husaareja ja heid\xc3\xa4n tukenaan olleita tataareja. Puolalaisen ratsuv\xc3\xa4en hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 johti hetmanni Jan Karol Chodkiewicz ja rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6 mursi ruotsalaisen jalkav\xc3\xa4en puolustuksen. Ruotsalaiset k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t suuret tappiot ja k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t pakoon. Kaarle-herttua menetti hevosensa ja sai iskun p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Liivinmaalainen Henrik Wrede sai kuitenkin pelastettua h\xc3\xa4net luovuttamalla herttualle oman ratsunsa ja saaden itse surmansa.\n_START_SECTION_\nSeuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsalaiset menettiv\xc3\xa4t taistelussa noin 9\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4 kaatuneina, kun taas puolalaisten tappiot j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t vain noin 100 mieheen._NEWLINE_Kaarle syytti tappiosta ruotsalaisten sotilaiden pelkuruutta. Tappio her\xc3\xa4tti my\xc3\xb6s huomiota Ruotsin armeijan vanhanaikaiseen aseistukseen ja huonoon koulutukseen. My\xc3\xb6hemmin Kaarlen poika Kustaa II Aadolf johtikin my\xc3\xb6hemmin kokonaan uudenlaista ruotsalaista armeijaa uusine aseineen ja taktiikoineen._NEWLINE_Puolassa Sigismund sai puolestaan onnittelut voittonsa johdosta muun muassa paavilta, Turkin sulttaanilta ja Persian \xc5\xa1aahilta. Vuonna 1609 puolalaiset olivat vallanneet ruotsalaisten hallussa olleet Viljandin ja P\xc3\xa4rnun, jolloin he hallitsivat koko Liivinmaata. Osapuolet solmivat lopulta aselevon vuonna 1611, mutta Ruotsalaiset valtasivat Liivinmaan vuonna 1611 kuolleen Kaarlen pojan Kustaa II Aadolfin valtakaudella.'