b'\n_START_ARTICLE_\nPermikausi\n_START_SECTION_\nGeologia ja ilmasto\n_START_PARAGRAPH_\nPermikaudella merenpinta oli alhaalla, oli vain yksi suurmanner, Pangea (Pangaia) ja valtava meri, Panthalassa. Pangea oli C:n muotoinen, ja sen C:n sisuksessa, Tethysmeress\xc3\xa4 oli pieni\xc3\xa4 saaria. Pangea s\xc3\xa4ilyi suunnilleen samana koko permikauden. Pangean yhten\xc3\xa4inen maamassa muutti merivirtoja ja ilmastoa hajanaisiin mentereisin n\xc3\xa4hden. Ilmasto oli ainakin Pangean rannikolla monsuunityyppinen, kauden alussa nykyist\xc3\xa4 kylmempi sek\xc3\xa4 mantereinen ja kuiva laajoilla alueilla Pangean sis\xc3\xa4osissa. Ilmasto l\xc3\xa4mpeni rajusti permikauden alkuvaiheessa ja saavutti nykyisen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan kauden keskivaiheilla, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen nousu jatkui hieman hitaampana. Samalla ilmasto, joka oli ollut kauden alussa nykyist\xc3\xa4 kosteampi, kuivui nykyiselle tasolleen. Pangeassa oli laajalti aavikoita, subtrooppinen kuivuusvy\xc3\xb6hyke oli huomattavasti nykyist\xc3\xa4 laajempi. Permikauden alkupuolella p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajan seudulla kasvoi trooppista mets\xc3\xa4\xc3\xa4 tai savannia, mutta kauden lopulla aavikko oli levinnyt sinne. N\xc3\xa4in subtrooppinen kuivuusvy\xc3\xb6hyke ulottui noin 40 pohjoiselta leveysasteelta 40 etel\xc3\xa4iselle.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4imist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMatelijat olivat permikauden valtalajeja, mutta viel\xc3\xa4 ei ollut dinosauruksia. Matelijat olivat yleens\xc3\xa4 synapsideja, pelycosaureja ja terapsideja. Permikaudelle kehittyi ensimm\xc3\xa4isen kerran suuri maael\xc3\xa4imist\xc3\xb6 kasvinsy\xc3\xb6jineen ja lihansy\xc3\xb6jineen. Permikauden lopulle ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4 ilmastyiv\xc3\xa4t ensimm\xc3\xa4iset arkosaurit (proterosuchidi tekodontit)_NEWLINE_Matelijat kehittyiv\xc3\xa4t ja lajit synnyttiv\xc3\xa4t uusia taajaan tahtiin permikaudella sammakkoel\xc3\xa4inten lajim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n v\xc3\xa4hetess\xc3\xa4. Tunnetuin permikauden matelija lienee Dimetrodon, joka oli hieman krokotiilia muistuttava liskomainen, nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 jalalla k\xc3\xa4velev\xc3\xa4 matelija, jolla oli sel\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n suuri selk\xc3\xa4ev\xc3\xa4, joka toimi luultavasti l\xc3\xa4mm\xc3\xb6ns\xc3\xa4\xc3\xa4telyelimen\xc3\xa4. Laji eli noin 280-260 miljoonaa vuotta sitten ja oli noin 2 m pitk\xc3\xa4. Kaudella kehittyi my\xc3\xb6s kaksijalkainen peto Postosuchus ja kasveja sy\xc3\xb6v\xc3\xa4 Desmatosuchus. Keskisen permin Guadalupian-(Capitanian) kaudella 270-260,4 miljoonaa vuotta sitten alkeelliset terapsidit, nis\xc3\xa4k\xc3\xa4sm\xc3\xa4iset liskot korvasivat pelycosaurit. Guadalupian-kauden lopulla noin 260,4 \xc2\xb1 0,7 miljoonaa vuotta sitten sattui joukkotuho, joka enteili valtavaa permikauden lopun tuhoa._NEWLINE_Meress\xc3\xa4 olivat ammoniitit, kierteissarvikotiloiset lonkerojalkaiset, helmiveneen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4t, yleisi\xc3\xa4. Samoin esiintyi merisiilin tapaisia piikkinahkaisia. Permikerrostuma tunnistetaan fusulinideista, kovakuorisista yksisoluisista alkuel\xc3\xa4imist\xc3\xa4.'