b'\n_START_ARTICLE_\nLilla Karls\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nLilla Karls\xc3\xb6 on It\xc3\xa4meren saari, joka sijaitsee noin kolme kilometri\xc3\xa4 Gotlannista l\xc3\xa4nteen ja 4,5 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Stora Karls\xc3\xb6st\xc3\xa4. Hallinnollisesti se kuuluu Gotlannin l\xc3\xa4\xc3\xa4niin. Lilla Karls\xc3\xb6 ja Stora Karls\xc3\xb6 ovat It\xc3\xa4meren ainoita lintusaaria. Lilla Karls\xc3\xb6ll\xc3\xa4 k\xc3\xa4vi ainakin 1980-luvun alkupuolella vain 3\xc2\xa0000 k\xc3\xa4vij\xc3\xa4\xc3\xa4 vuosittain._NEWLINE_Lilla Karls\xc3\xb6n pinta-ala on 1,6 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Suurin osa saaresta on kalkkikiviyl\xc3\xa4nk\xc3\xb6\xc3\xa4. Korkein kohta on noin 66 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella. Nimest\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta saari on siis keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin korkeampi kuin Stora Karls\xc3\xb6, pinta-alaltaan se tosin on pienempi. Saarella on meren tekemi\xc3\xa4 luolia, joista suurimmat ovat 30 metri\xc3\xa4 syvi\xc3\xa4. _NEWLINE_Suurella osalla saaresta ei ole puita ja pensaita, koska siell\xc3\xa4 on ollut vuosisatojen ajan lampaita. Saarella on laiduntanut kerrallaan jopa sata lammasta karitsoineen. Vain pienell\xc3\xa4 alueella on satoja vuosia vanhoja jalavia, tammia ja saarnia. Muita kasveja on monipuolisesti, esimerkiksi kangasajuruohoa ja t\xc3\xa4hk\xc3\xa4t\xc3\xa4dykett\xc3\xa4, harvinaisiakin kasveja l\xc3\xb6ytyy. Stora Karls\xc3\xb6n tapaan my\xc3\xb6s Lilla Karls\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on monipuolinen lintulajisto. Siell\xc3\xa4 on esimerkiksi etel\xc3\xa4nkiisloja ja ruokkeja. Esimerkiksi harmaalokkeja on Gotlannin suurin populaatio._NEWLINE_Lilla Karls\xc3\xb6 on luonnonsuojelualue. Vuonna 1955 siit\xc3\xa4 tuli luonnonmuistomerkki ja 1964 luonnonsuojelualue. Se on Natura 2000 -alue. Saarella on my\xc3\xb6s useita muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 pronssi- ja rautakaudelta.'