b'\n_START_ARTICLE_\nKeltainen\n_START_PARAGRAPH_\nKeltainen on v\xc3\xa4ri, jonka ihminen aistii silloin, kun silm\xc3\xa4n verkkokalvon pitk\xc3\xa4aaltoiseen (L = Long) ja keskipitk\xc3\xa4\xc3\xa4n (M = Middle) valoon herk\xc3\xa4t tappisolut reagoivat suunnilleen yht\xc3\xa4 voimakkaasti, mutta_NEWLINE_vuorostaan lyhytaaltoiselle (S = Short) valolle herk\xc3\xa4t tappisolut eiv\xc3\xa4t reagoi juuri lainkaan._NEWLINE_Keltainen v\xc3\xa4riaistimus syntyy esimerkiksi monokromaattisesta valo\xc3\xa4rsykkeest\xc3\xa4, jossa on pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n 575 nanometrin aallonpituutta (spektrin keltainen). Toisaalta keltainen v\xc3\xa4riaistimus syntyy my\xc3\xb6s sekoituksesta, jossa on sopivassa suhteessa esimerkiksi 530 nanometrin vihre\xc3\xa4\xc3\xa4 ja 650 nanometrin punaista valoa. Silm\xc3\xa4\xc3\xa4n tuleva valo on siis n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 tilanteissa aivan erilaista, mutta ihminen n\xc3\xa4kee molemmat keltaisina. Ilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4 kutsutaan metameriaksi._NEWLINE_Tyypillisi\xc3\xa4 keltaisia kohteita luonnossa ovat sitruuna, kananmunan keltuainen sek\xc3\xa4 monet kukat kuten voikukka. Monet myrkylliset el\xc3\xa4imet varoittavat myrkyllisyydest\xc3\xa4\xc3\xa4n keltaisella v\xc3\xa4rill\xc3\xa4, muun muassa ampiaiset, gilaliskot ja monet nuolimyrkkysammakot.'