b'\n_START_ARTICLE_\nVuoden I perustuslaki\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden I perustuslaki (my\xc3\xb6s vuoripuolueen perustuslaki) oli Ranskan ensimm\xc3\xa4iselle tasavallalle vuonna 1793 s\xc3\xa4\xc3\xa4detty perustuslaki, joka ei koskaan astunut voimaan. Lain nimi viittaa Ranskan vallankumouskalenteriin, jossa ajanlasku aloitettiin uudelleen tasavallan perustamisesta._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen Ranskan vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen s\xc3\xa4\xc3\xa4detty perustuslaki, vuoden 1791 perustuslaki, oli p\xc3\xa4\xc3\xa4tetty hyl\xc3\xa4t\xc3\xa4 jo elokuussa 1792 monarkian kumoamisen yhteydess\xc3\xa4. Syyskuussa 1792 ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 aloittanut kansalliskonventti oli tarkoitettu uudeksi perustuslakia s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi kansalliskokoukseksi. Se asetti lokakuussa 1792 Nicolas de Condorcet\xe2\x80\x99n johtaman perustuslakikomitean, joka sai ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 valmiiksi helmikuuhun 1793 menness\xc3\xa4, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 girondistien johdolla laadittu esitys hyl\xc3\xa4ttiin. Kun girondistit oli erotettu konventista kes\xc3\xa4kuun 1793 alussa, vuoripuolueen edustajat asettivat uuden komitean, jota johti Marie-Jean H\xc3\xa9rault de S\xc3\xa9chelles ja johon kuuluivat muun muassa Georges Couthon ja Louis Antoine de Saint-Just. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 komitea sai esityksens\xc3\xa4 valmiiksi pikavauhtia 10. kes\xc3\xa4kuuta menness\xc3\xa4 ja se hyv\xc3\xa4ksyttiin konventissa 24. kes\xc3\xa4kuuta. Sen j\xc3\xa4lkeen se annettiin viel\xc3\xa4 paikallisten edustajakokousten vahvistettavaksi. Perustuslain oli tarkoitus astua voimaan vallankumoussodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4. Lakiteksti suljettiin juhlallisesti setripuiseen arkkuun konventin istuntosaliin._NEWLINE_Vuoden I perustuslain mukaan lakias\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4v\xc3\xa4 kansalliskokous valittaisiin vuosittain. \xc3\x84\xc3\xa4nioikeutettuja olisivat kaikki v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 21-vuotiaat miehet. Toimeenpanovaltaa edustaisi kansalliskokouksen valitsema 24-j\xc3\xa4seninen toimeenpaneva neuvosto. My\xc3\xb6s kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestysten mahdollisuus mainittiin. Vuoden 1789 ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistuksessa mainittuihin oikeuksiin oli liitetty viel\xc3\xa4 oikeudet ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n, koulutukseen ja toimeentuloon._NEWLINE_Sodan jatkumisen vuoksi vuoden I perustuslaki ei koskaan tullut voimaan. Kansalliskonventti p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 10. lokakuuta 1793, ett\xc3\xa4 rauhan saavuttamiseen asti olisi voimassa poikkeuksellinen vallankumoushallinto. Terrorin ajan j\xc3\xa4lkeen vuonna 1795 s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin lopulta niin sanottu vuoden III perustuslaki.'