b'\n_START_ARTICLE_\nJuho Kusti Paasikivi\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nPaasikiven ensimm\xc3\xa4inen puoliso oli Anna Matilda Forsman (vuosina 1897\xe2\x80\x931931), toinen Allina \xe2\x80\x9dAlli\xe2\x80\x9d Valve (vuosina 1934\xe2\x80\x931956). Anna ja J. K. Paasikiven lapset olivat arkkitehti Annikki Paasikivi (1898\xe2\x80\x931950), hammasl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Wellamo Paasikivi-Ant-Wuorinen (1900\xe2\x80\x931966), everstiluutnantti Juhani Paasikivi (1901\xe2\x80\x931942) ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen kandidaatti Varma Paasikivi (1903\xe2\x80\x931941). Wellamo Paasikiven puoliso vuodesta 1926 oli Patentti- ja rekisterihallituksen p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja, lakitieteen tohtori Paavo Ant-Wuorinen. Alli ja J. K. Paasikiven avioliitto oli lapseton._NEWLINE_Paasikiven kuva oli 1\xc2\xa0000 markan (1955) ja 10 markan (1963 ja 1980) seteleiss\xc3\xa4. Vuonna 1955 Paasikivi oli ensimm\xc3\xa4inen el\xc3\xa4v\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6, joka sai kuvansa suomalaiseen seteliin.\n_START_SECTION_\nVarhaislapsuus\n_START_PARAGRAPH_\nJuho Kusti Paasikiven is\xc3\xa4 oli tamperelaisen kauppias Karl Frestadiuksen renki Johan August Hellst\xc3\xa9n ja \xc3\xa4iti Karoliina Wilhelmina Hellst\xc3\xa9n (o.s. Selin). Heid\xc3\xa4n poikansa Johan Gustaf Hellst\xc3\xa9n, my\xc3\xb6hemmin nimell\xc3\xa4 Juho Kusti Paasikivi, syntyi 27. marraskuuta 1870 Huljalan kyl\xc3\xa4n Kulma-Sepp\xc3\xa4l\xc3\xa4n talon savusaunassa Koskella Hl. (nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n H\xc3\xa4meenkoski). Paasikiven vanhemmat asuivat Tampereella, mutta poika syntyi heid\xc3\xa4n kauppareissullaan Lahden markkinoille. Kotiinpaluun j\xc3\xa4lkeen Juho Kusti Paasikivi merkittiin Tampereen kirkonkirjoihin._NEWLINE_Paasikiven \xc3\xa4iti kuoli toukokuussa 1875, jolloin poika oli vasta nelivuotias. \xc3\x84idilt\xc3\xa4 j\xc3\xa4i Juho-pojan lis\xc3\xa4ksi viisi vuotta vanhempi avioton Karolina-tyt\xc3\xa4r, jonka Johan August Hellst\xc3\xa9n oli ottanut nimiins\xc3\xa4 avioliiton yhteydess\xc3\xa4. Seuraavan vuoden syksyll\xc3\xa4 perhe muutti Hollolaan Lahden taajamaan, jonne Johan August perusti kangaskaupan. Mukana seurasi kahden lapsen lis\xc3\xa4ksi Karoliina-vainajan vanhempi sisar Katarina Hagman. Yritys menestyi hyvin, ja Johan August teki kauppaa my\xc3\xb6s ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 maaseudulla._NEWLINE_Kes\xc3\xa4kuussa 1877 tulipalo tuhosi l\xc3\xa4hes kaikki Hollolan Lahden kyl\xc3\xa4n talot. Seuraavan vuoden hein\xc3\xa4kuussa Johan August osti tonttihuutokaupassa Lahden kauppalasta tontin, mihin h\xc3\xa4n vuonna 1879 rakennutti uuden kangaspuodin. Samaan aikaan Juho-poika opiskeli Hollolan kunnan Lahden kyl\xc3\xa4n kansakoulussa kohtalaisella menestyksell\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKouluaika H\xc3\xa4meenlinnassa\n_START_PARAGRAPH_\nLahden kauppalaa koetteli 1880-luvulla pula-aika, mik\xc3\xa4 heijastui my\xc3\xb6s Johan August Hellst\xc3\xa9nin liiketoimintaan. Siit\xc3\xa4 huolimatta h\xc3\xa4n huomasi Juho-pojan \xc3\xa4lylliset taidot ja l\xc3\xa4hetti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n syksyll\xc3\xa4 1882 tuon ajan johtavaan suomenkieliseen oppikouluun H\xc3\xa4meenlinnan normaalilyseoon. Suomalaiskansallisen fennomania-aatteen vaikutuksesta suomenkieliset oppikoulut nostivat p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n 1870- ja 1880-luvuilla. Yksi suomenkielisyyden merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 oppikouluista oli Helsingist\xc3\xa4 vuonna 1872 H\xc3\xa4meenlinnaan muuttanut normaalilyseo. Opettajat olivat korkeatasoisia, ja Juho Kusti Paasikivi oli luokkansa priimus._NEWLINE_Elokuussa 1884 Johan August Hellst\xc3\xa9n kuoli lyhyen aikaa sairastuttuaan ja j\xc3\xa4tti yli 4\xc2\xa0000 kultamarkan velat. Pian kuoli my\xc3\xb6s Juho Kusti Paasikiven sisarpuoli Karolina Hagman. H\xc3\xa4nen t\xc3\xa4tins\xc3\xa4 Kaisa Hagman yritti jatkaa kangaspuodin py\xc3\xb6ritt\xc3\xa4mist\xc3\xa4, mutta sen ep\xc3\xa4onnistuttua koko kiinteist\xc3\xb6 jouduttiin myym\xc3\xa4\xc3\xa4n. My\xc3\xb6hemmin Kaisa-t\xc3\xa4ti jatkoi rihkamakauppiaana vuokraamassaan pieness\xc3\xa4 liiketilassa, miss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Juho Kusti loma-aikoinaan autteli. Syksyll\xc3\xa4 1887 Juho Kusti siirtyi opiskelemaan lukioon ja suomensi sukunimens\xc3\xa4 Paasikiveksi.\n_START_SECTION_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n kielen ja historian opiskelu\n_START_PARAGRAPH_\nSyksyll\xc3\xa4 1890 Juho Kusti Paasikivi ilmoittautui opiskelijaksi Keisarilliseen Aleksanterin yliopistoon Helsinkiin. H\xc3\xa4meenlinnan lyseon suomalaiskansallinen henki suuntasi Paasikive\xc3\xa4 alun perin historiantutkijan uralle, niinp\xc3\xa4 h\xc3\xa4n valitsi p\xc3\xa4\xc3\xa4aineikseen ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kielen ja kirjallisuuden. Yliopistossa vaikuttivat suomalaiskansalliset aatteet, mutta samalla haluttiin edet\xc3\xa4 varovasti ja vakuuttaa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisari Suomen suuriruhtinaskunnan lojaalisuudesta. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset olivat aloittaneet Suomen v\xc3\xa4hitt\xc3\xa4isen ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4misen (ensimm\xc3\xa4inen sortokausi), ja syksyll\xc3\xa4 1890 esiteltiin niin sanottu postimanifesti, jonka tarkoituksena oli yhdenmukaistaa suuriruhtinaskunnan tulli-, raha- ja postilaitokset Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan laitosten kanssa. Paasikivi liittyi yliopiston H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4is-Osakunnan j\xc3\xa4seneksi kaksi viikkoa manifestin julkistamisen j\xc3\xa4lkeen. Osakunnassa vallitsi konservatiivinen ja suomalaiskansallinen henki._NEWLINE_Yliopistossa opiskelun ohella Paasikivi toimi Uuden Suomettaren avustajana vuodesta 1890 alkaen. Seuraavan vuoden syksyll\xc3\xa4 Paasikivi k\xc3\xa4vi opiskelu- ja toimittajamatkalla Novgorodissa. Yli puoli vuotta kest\xc3\xa4nyt ensimm\xc3\xa4inen ulkomaanmatka tutustutti h\xc3\xa4net toiseen kulttuuriin, mutta suomalaiskansallinen nationalismi ei muuttunut. Kriittisist\xc3\xa4 n\xc3\xa4k\xc3\xb6kannoista huolimatta Paasikiven kiinnostus Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n yhteiskuntaan ja kulttuuriin s\xc3\xa4ilyi koko el\xc3\xa4m\xc3\xa4n ajan.\n_START_SECTION_\nOikeustieteen opinnot\n_START_PARAGRAPH_\nPaasikivi sai valmiiksi filosofian kandidaattitutkinnon ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kielest\xc3\xa4 ja kirjallisuudesta korkeimmalla arvosanalla laudatur toukokuussa 1892. Seuraavana talvena h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti vaihtaa tiedekuntaa ja ryhtyi opiskelemaan lakia. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen tukevammasta leip\xc3\xa4puusta vaikuttivat osaltaan my\xc3\xb6s alkuvuoden tapahtumat. Paasikivi kohtasi maaliskuussa 1893 ruotsinkielisess\xc3\xa4 perheess\xc3\xa4 syntyneen Anna Forsmanin, ja nuori pari kihlautui jo seuraavana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4. Paasikivi osoitti aktiivisuutta opintojen ohella toimimalla H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4is-Osakunnan lis\xc3\xa4ksi fennomaanisen ylioppilasj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n Suomalaisen Nuijan sihteerin\xc3\xa4 vuodesta 1894 l\xc3\xa4htien. Seuraavan vuoden lokakuussa h\xc3\xa4net valittiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n puheenjohtajaksi, mutta h\xc3\xa4n luopui teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 jo helmikuussa 1896._NEWLINE_Paasikivi oli muuttanut edellisvuonna Lahden kauppalaan ja toimi paikkakunnan kansanopistolla luennoitsijana. Ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ohella h\xc3\xa4n oli innokkaasti perustamassa vuonna 1896 toimintansa aloittanutta Lahden yhteiskoulua ja ty\xc3\xb6skenteli yhden lukuvuoden ajan sen opettajanakin. H\xc3\xa4n oli lis\xc3\xa4ksi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti vaikuttamassa kauppalan ensimm\xc3\xa4isen Lahden (Vuorikadun) kansakoulun rakennuttamiseksi. Samaten h\xc3\xa4n oli j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4nyt nuorelle Anna-morsiamelleen opettajan t\xc3\xb6it\xc3\xa4 ensin Lahden kansanopistosta ja my\xc3\xb6hemmin yksityisest\xc3\xa4 yhteiskoulusta. Paasikivi toimi osana opintojaan avustajana k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4oikeudessa sek\xc3\xa4 nimismiehen\xc3\xa4 Asikkalassa. H\xc3\xa4n valmistui toukokuussa 1897 kandidaatiksi yliopiston lainopillisesta tiedekunnasta. Pian Juho Kusti Paasikivi vihittiin Anna Forsmanin kanssa avioliittoon maatilalla Helsingin maalaiskunnan Tikkurilan Stenkullassa 1. kes\xc3\xa4kuuta 1897.\n_START_SECTION_\nValmistuminen oikeustieteen tohtoriksi\n_START_PARAGRAPH_\nKandidaattitutkinnon j\xc3\xa4lkeen Paasikivi jatkoi k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4harjoitteluaan varatuomarin arvon saamiseksi ja hankki lis\xc3\xa4tuloja toimimalla Lahden ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 yksityisen\xc3\xa4 asianajajana. H\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s Lahden kauppalanhallituksen j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 vuosina 1897\xe2\x80\x931899, tosin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 vaati kokoontumista ainoastaan kerran kuukaudessa hoitamaan alle 3\xc2\xa0000 asukkaan asioita. Lis\xc3\xa4ksi Paasikivi vietti kes\xc3\xa4t 1898 ja 1900 Tukholmassa ker\xc3\xa4ten materiaalia v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjaansa varten Ruotsin valtionarkistosta. Useimpien tuon ajan oppineiden tapaan h\xc3\xa4n suoritti kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1899 opintoja Saksan Leipzigin yliopistolla. Maaliskuussa 1899 h\xc3\xa4n alkoi hoitaa Helsingin yliopiston lainopillisen tiedekunnan suomen kielen lehtorin virkaa, mik\xc3\xa4 merkitsi my\xc3\xb6s luopumista varatuomarin arvon tavoittelusta._NEWLINE_Paasikivi muutti Lahdesta takaisin Helsinkiin syksyll\xc3\xa4 1899. H\xc3\xa4n valmistui molempain oikeuksien tohtoriksi toukokuussa 1901. Seuraavan vuoden alusta l\xc3\xa4htien Paasikivi toimi lehtorin viran lis\xc3\xa4ksi hallinto-oikeuden apulaisena. Yliopistoura j\xc3\xa4i kuitenkin verraten lyhyeksi. Toisin olisi kuitenkin voinut k\xc3\xa4yd\xc3\xa4: Vuonna 1903 Helsingin yliopistoon perustettiin poliittisista syist\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n oikeushistorian ja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen valtio-oikeuden professuuri, jonka tarkoituksena yhdess\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n historian professuurin kanssa oli Suomen l\xc3\xa4hent\xc3\xa4minen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Yliopiston rehtori Edvard Hjelt piti Paasikive\xc3\xa4 oikeana miehen\xc3\xa4 virkaan ja suunnitteli h\xc3\xa4nelle vuoden apurahaa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 suoritettavaa tutkimusty\xc3\xb6t\xc3\xa4 varten. Hanke kuitenkin raukesi kun Paasikivi nimitettiin samana vuonna Valtiokonttorin johtoon. Professuurin sai vuonna 1907 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen oikeusoppinut S. A. Korff.\n_START_SECTION_\nNuori ekonomisti\n_START_PARAGRAPH_\nVarhaisvuosinaan Paasikivi toimi politiikasta syrj\xc3\xa4ss\xc3\xa4, mutta niin sanottu Helmikuun manifesti vuonna 1899 sai h\xc3\xa4net ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Lahdessa nimi\xc3\xa4 suureen adressiin. Palatessaan Helsinkiin h\xc3\xa4n alkoi j\xc3\xa4lleen kirjoittaa Uusi Suometar -sanomalehteen yliopistouransa ohella ja my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n laati jo lehdelle p\xc3\xa4\xc3\xa4kirjoituksia. Paasikivi toimi aktiivisesti j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 vanhasuomalaisissa, jotka harjoittivat my\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4isyyspolitiikkaa ja kompromisseja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 vastaan. Silti h\xc3\xa4n katsoi, ett\xc3\xa4 my\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4 on rajansa. Vuodet 1902 ja 1903 olivat Paasikivelle poliittista oppiaikaa. H\xc3\xa4nen oppi-is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli J. R. Danielson._NEWLINE_Politiikan lis\xc3\xa4ksi Paasikivi toimi v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjansa valmistumisen j\xc3\xa4lkeen Pellervo-Seuran avustajana sen perustamisvaiheessa vuonna 1899. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n toimi seuran lainopillisena sihteerin\xc3\xa4 syyskuusta 1901 huhtikuuhun 1903 asti. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Paasikivi siirtyi Pellervo-Seuran johtokuntaan toimien siell\xc3\xa4 vuoteen 1909 asti. Seuran sihteerin\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi ty\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4, joka perusti Suomeen uudenlaiseen osuustoimintaan perustuvan pankkij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n vuonna 1902. Tosin Paasikiven osuus sek\xc3\xa4 Pellervo-Seurassa ett\xc3\xa4 Osuuspankkitoiminnassa oli enemm\xc3\xa4n toimeenpanevan sihteerin toimintaa kuin aatteellista luovuutta osoittavaa._NEWLINE_Politiikassa Paasikiven nauttimaa arvostusta vanhasuomalaisten keskuudessa osoittaa, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4net n\xc3\xa4htiin jo syksyll\xc3\xa4 1902 varteenotettavana senaattoriehdokkaana. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1903 vanhasuomalaiset ehdottivat Paasikive\xc3\xa4 valtiokonttorin p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajan, tuolloin nimikkeell\xc3\xa4 ylitireht\xc3\xb6\xc3\xb6ri, virkaan. Kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Nikolai Bobrikov esitteli asian Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ministerivaltiosihteeri Vjat\xc5\xa1eslav von Plehwelle, joka hyv\xc3\xa4ksyi nimityksen 5. kes\xc3\xa4kuuta 1903._NEWLINE_Vuonna 1904 Paasikivi uhmasi yleist\xc3\xa4 mielipidett\xc3\xa4 julistamalla Nikolai Bobrikovin murhan \xe2\x80\x9dinhoittavaksi ja t\xc3\xb6rke\xc3\xa4ksi rikokseksi\xe2\x80\x9d ja tuomitsemalla Eugen Schaumanin, jota useimmat suomalaiset pitiv\xc3\xa4t sankarina.\n_START_SECTION_\nKansanedustaja\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isen sortokauden alkaessa hellitt\xc3\xa4\xc3\xa4 1904\xe2\x80\x931905 vanhasuomalaiset nostivat esille sis\xc3\xa4poliittisia uudistamiskysymyksi\xc3\xa4. Puolue vaati syksyst\xc3\xa4 1904 alkaen yleist\xc3\xa4 ja yht\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeutta. Seuraavan vuoden suurlakko lis\xc3\xa4si ajastaan j\xc3\xa4lkeenj\xc3\xa4\xc3\xa4neen s\xc3\xa4\xc3\xa4tyvaltiop\xc3\xa4ivien arvostelua. Lopulta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisari p\xc3\xa4\xc3\xa4tti ensimm\xc3\xa4isen sortokauden marraskuun manifestilla vuonna 1905. Saman vuoden lopussa j\xc3\xa4rjestettiin s\xc3\xa4\xc3\xa4tyvaltiop\xc3\xa4ivien vaalit, jotka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t vanhasuomalaisten murskatappioon. My\xc3\xb6s Paasikivi oli ensimm\xc3\xa4isen kerran ehdokkaana porvaris\xc3\xa4\xc3\xa4dyn edustajaksi, mutta h\xc3\xa4n j\xc3\xa4i ilman paikkaa. Samaan aikaa suunniteltiin valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4uudistusta, jolla t\xc3\xa4hd\xc3\xa4ttiin yksikamarisen eduskunnan luomiseen. Tulevaa toimintaansa varten vanhasuomalaiset organisoituivat helmikuussa 1906 nykyaikaiseksi puolueeksi. Lokakuussa 1906 vanhasuomalaiset hyv\xc3\xa4ksyiv\xc3\xa4t uuden puolueohjelman, joka oli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 viiden miehen k\xc3\xa4sialaa \xe2\x80\x93 Paasikiven, Ernst Nevanlinnan, Lauri Ingmanin, Kaarle Nestor Rantakarin ja Hannes Gebhardin. Paasikiven osuus oli keskeinen niin sanotussa maalaiskysymyksess\xc3\xa4 ja kunnallislains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6n uudistuksessa._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisari vahvisti uuden valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4j\xc3\xa4rjestyksen elokuussa 1906 ja ensimm\xc3\xa4iset eduskuntavaalit m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin toimenpantavaksi 15. ja 16. maaliskuuta 1907. Vanhasuomalaiset menestyiv\xc3\xa4t vaaleissa hyvin ker\xc3\xa4ten yli 27 prosentin kannatuksen ja my\xc3\xb6s Paasikivi valittiin useamman listan \xe2\x80\x9dyleisehdokkaana\xe2\x80\x9d eduskuntaan. H\xc3\xa4nen mielenkiintoinaan kansanedustajakausilla 1904\xe2\x80\x931905 ja 1910\xe2\x80\x931913 olivat maalaiskysymys, kunnallinen \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeus, kieltolaki sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kaudellaan pankkiasiat. Paasikivi toimi t\xc3\xa4ysistuntojen lis\xc3\xa4ksi suuressa valiokunnassa, maatalousvaliokunnassa ja pankkivaliokunnassa. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n asioihin Paasikivi otti eduskunnassa kantaa suhteellisen harvoin.\n_START_SECTION_\nSenaattori\n_START_PARAGRAPH_\nMaaliskuussa 1908 Mechelinin senaatti sai eduskunnalta ep\xc3\xa4luottamuslauseen ja erosi. Seuraavassa kuussa keisari hajotti eduskunnan ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si uudet vaalit pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi 1. ja 2. hein\xc3\xa4kuuta. Juho Kusti Paasikivi valittiin Hjeltin senaattiin valtiovaraintoimituskunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi eli niin sanotuksi finanssisenaattoriksi 1. elokuuta. H\xc3\xa4nen t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ksi talouspoliittiseksi kysymyksekseen nousi ulkomaisen lainan hankkiminen Suomen menojen kattamiseksi. Vajetta oli syntynyt erityisesti rautatieverkoston rakentamisesta 1860-luvulta l\xc3\xa4htien. Paasikivi onnistui saamaan englantilaisilta lajissaan sittemmin viimeiseksi osoittautuneen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallan aikaisen valtiolainan._NEWLINE_Suomen itsen\xc3\xa4istymisen aikoihin Paasikivi oli mukana pohjoismaiden hallituksille Suomen julistautumisesta itsen\xc3\xa4iseksi valtioksi ilmoittamaan l\xc3\xa4hetetyss\xc3\xa4 l\xc3\xa4hetyskunnassa. H\xc3\xa4n kuului monarkian kannattajiin ja liittyi Suomalaisen puolueen seuraajaksi vuonna 1918 perustettuun Kokoomukseen. Suomeen valittiin kuningas, mutta Saksan h\xc3\xa4vitty\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan Paasikiven hallitus erosi ja Suomi alkoi ajautua kohti tasavaltaa. Paasikivi toimi rauhanneuvottelijana 1920-, 1930- ja 1940-luvuilla moneen otteeseen. Paasikivi oli my\xc3\xb6s kolmen hallituksen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri. Vuosina 1936\xe2\x80\x931939 Paasikivi toimi Suomen l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 Tukholmassa ja vuosina 1940\xe2\x80\x931941 Moskovassa.\n_START_SECTION_\nKansallis-Osake-Pankin p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja\n_START_PARAGRAPH_\nValtiokonttorin p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajan paikalta Paasikivi oli siirtynyt vuonna 1914 Kansallis-Osake-Pankin p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajaksi. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 virassa h\xc3\xa4nen henkil\xc3\xb6kohtainen omaisuutensa karttui niin, ett\xc3\xa4 1920-luvulla h\xc3\xa4n omisti jo 25 miljoonaa markkaa silloista \xe2\x80\x9dkovaa rahaa\xe2\x80\x9d. Tullessaan KOP:n p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajaksi Paasikivi oli sanonut pankin hallintoneuvoston j\xc3\xa4senille: \xe2\x80\x9dKun t\xc3\xa4yt\xc3\xa4n 60 vuotta, ajakaa minut menem\xc3\xa4\xc3\xa4n, ellen itse \xc3\xa4ly\xc3\xa4 l\xc3\xa4hte\xc3\xa4.\xe2\x80\x9d Kuudenkymmenen ik\xc3\xa4vuoden t\xc3\xa4ytytty\xc3\xa4 Paasikivi ei kuitenkaan osoittanut mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisia l\xc3\xa4ht\xc3\xb6merkkej\xc3\xa4. 1930-luvun alun lamakautena pankki oli k\xc3\xa4rsinyt pahoja luottotappioita, jolloin hallintoneuvostoon muodostunut oppositio "auttoi" p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajaa l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n. Aktiivisimpia asiassa olivat hallintoneuvoston j\xc3\xa4senet professori Oswald Kairamo ja kunnallisneuvos Artturi Hiidenheimo, jotka tunsivat henkil\xc3\xb6kohtaista kaunaa Paasikive\xc3\xa4 kohtaan ja joilla oli huomattavaa taloudellista vaikutusvaltaa. Vastahakoisen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6ns\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeenk\xc3\xa4\xc3\xa4n Paasikivi ei malttanut pysy\xc3\xa4 poissa pankista. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n kerran h\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi KOP:n uuden p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajan Mauri Honkajuuren luona moittimassa pankin huonoa hoitoa, jolloin Honkajuuri aikansa kuunneltuaan osoitti Paasikivelle kylm\xc3\xa4sti ovea._NEWLINE_Er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisena lohdutuspalkintona KOP:sta erottamisestaan Paasikivelle j\xc3\xa4rjestyi Kokoomuksen puheenjohtajan paikka. Lapuan liikett\xc3\xa4 my\xc3\xb6t\xc3\xa4illyt Kokoomus oli k\xc3\xa4rsinyt suurtappion vuoden 1933 eduskuntavaaleissa, mutta Paasikiven johdolla puolue suoritti ideologisen rajank\xc3\xa4ynnin oikealle ja teki pes\xc3\xa4eron Lapuan liikkeen seuraajaksi perustettuun Is\xc3\xa4nmaalliseen kansanliikkeeseen. Paasikivi katsoi IKL:n kulkevan Saksan kansallissosialistien tiell\xc3\xa4 ja rinnasti fasismin kommunismiin yksil\xc3\xb6n vapauksia rajoittavana ja v\xc3\xa4kivaltaa ihannoivana aatteena. Paasikiven ansiosta Kokoomus onnistui lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kannatustaan vuoden 1936 eduskuntavaaleissa samalla kun IKL:n nousu taittui.\n_START_SECTION_\nTarton rauha\n_START_PARAGRAPH_\nTarton rauhanneuvotteluissa J. K. Paasikivi toimi Suomen valtuuskunnan johtajana. Monet itsen\xc3\xa4isyyden innostamat suomalaiset havittelivat It\xc3\xa4-Karjalaa ja leimasivat Tarton rauhan h\xc3\xa4pe\xc3\xa4rauhaksi. Kuitenkin Paasikivi ep\xc3\xa4ili jo tuolloin Suomen menestyneen Tartossa liiankin hyvin. Paasikiven mielest\xc3\xa4 Suomen raja saattoi pysy\xc3\xa4 Rajajoella vain 1920-luvulla, jolloin Neuvostoliitto oli viel\xc3\xa4 heikko. Ansioistaan rauhanneuvottelijana Paasikivi sai helmikuussa 1930 ensimm\xc3\xa4isen itsen\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Suomessa my\xc3\xb6nnetyn valtioneuvoksen arvonimen.\n_START_SECTION_\nSuomen pohjoismainen suuntaus\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopan poliittisen tilanteen kiristyminen 1930-luvun kuluessa, Saksan johtajan Adolf Hitlerin toimet vuoden 1918 Versailles\xe2\x80\x99n rauhansopimuksen luoman maailmanj\xc3\xa4rjestyksen purkamiseksi sek\xc3\xa4 Italian hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys Abessiniaan paljastivat Kansainliiton voimattomuuden. Neuvostoliitto hyv\xc3\xa4ksyttiin Kansainliiton j\xc3\xa4seneksi syyskuussa 1934 samaan aikaan kuin Stalinin valta lujittui. Kaikki t\xc3\xa4m\xc3\xa4 pakotti Suomen tarkistamaan turvallisuuspoliittista linjaansa. Suomen pohjoismaisen suuntauksen muotoili vuosina 1933\xe2\x80\x931935 kokoontunut ep\xc3\xa4virallinen turvallisuuspoliittinen johtoryhm\xc3\xa4, johon kuuluivat Paasikiven lis\xc3\xa4ksi presidentti P. E. Svinhufvud, p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri T. M. Kivim\xc3\xa4ki, ulkoministeri Antti Hackzell ja puolustusneuvoston puheenjohtaja, sotamarsalkka Gustaf Mannerheim. Ty\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4n linjanvetoihin vaikuttivat my\xc3\xb6s Suomen Moskovan-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Aarno Yrj\xc3\xb6-Koskinen, Lontoon-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s G. A. Gripenberg, joka oli Mannerheimin luottomies, ja ulkoministeri\xc3\xb6n sanomalehtitoimiston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 K. N. Rantakari, p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Kivim\xc3\xa4en ja ulkoministeri Hackzellin t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 neuvonantaja. P\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Kivim\xc3\xa4ki esitti eduskunnalle joulukuussa 1935 hallituksen ulkopoliittisen selonteon, jonka mukaan Suomen ulkopolitiikan pohjana tuli olemaan pohjoismainen puolueettomuus.  _NEWLINE_Paasikiven nimitt\xc3\xa4minen Suomen l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4ksi Tukholmaan marraskuussa 1936, mik\xc3\xa4 merkitsi h\xc3\xa4nelle itselleen siirtymist\xc3\xa4 kokonaan uudelle el\xc3\xa4m\xc3\xa4nuralle, oli tarkoitettu vahvistamaan Suomen uuden ulkopoliittisen suuntauksen uskottavuutta Ruotsissa ja muissa pohjoismaissa. Paasikivell\xc3\xa4 katsottiin olevan suomalaisista parhaat edellytykset Ruotsin k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4miseksi puolustusliittoon Suomen kanssa, koska h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli vanhastaan erinomaiset suhteet Ruotsin johtaviin piireihin kuningashuonetta my\xc3\xb6ten. Max Jakobson on kuitenkin huomauttanut, ett\xc3\xa4 Ruotsissa oli ennen Paasikiven nimityst\xc3\xa4 valta siirtynyt sosialidemokraateille. Sosialidemokraatit olivat muodostaneet hallituksen Per Albin Hanssonin johdolla vuonna 1932 ja vahvistaneet asemiaan syyskuun 1936 valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4vaaleissa. Paasikivi ei tuntenut Ruotsin uusia vallanpit\xc3\xa4ji\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 tunteneet Paasikive\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTalvi- ja jatkosodan aika\n_START_PARAGRAPH_\nToisen maailmansodan sytytty\xc3\xa4 Neuvostoliitto vaati Leningradin turvallisuuteen vedoten Suomenlahden ulkosaaria ja osaa Karjalankannaksesta sek\xc3\xa4 tukikohtaa Hankoniemelt\xc3\xa4 Suomenlahden suulta. Moskovassa loka- ja marraskuussa 1939 k\xc3\xa4ydyiss\xc3\xa4 neuvotteluissa Paasikivi toimi Suomen p\xc3\xa4\xc3\xa4neuvottelijana. Sotilasasiantuntijana oli eversti Alad\xc3\xa1r Paasonen ja lis\xc3\xa4ksi neuvottelujen toiselle ja kolmannelle kierrokselle osallistui Paasikiven toivomuksesta Cajanderin hallituksen valtiovarainministeri, sosialidemokraattien vahva mies V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tanner. Suomalaiset neuvottelijat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan pystyneet tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n paljonkaan, koska heit\xc3\xa4 sitoivat hallituksen ja ulkoministeri Eljas Erkon antamat tiukat ehdot, joiden mukaan alueluovutuksiin ei saanut suostua. Neuvottelut p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t tuloksettomina marraskuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 1939 ja talvisota syttyi Neuvostoliiton hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tess\xc3\xa4 Suomeen kuukauden viimeisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Paasikivi nimitti talvisotaa my\xc3\xb6hemmin \xe2\x80\x9dErkon sodaksi\xe2\x80\x9d. Sodan sytytty\xc3\xa4 muodostetussa Rytin hallituksessa Paasikivi toimi salkuttomana ministerin\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Risto Rytin ja ulkoministeri V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerin neuvonantajana ja nousi n\xc3\xa4iden rinnalle hallituksen kolmanneksi voimahahmoksi._NEWLINE_Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1941, jolloin Suomi l\xc3\xa4hentyi Saksaa samaan aikaan kuin Neuvostoliiton ja Saksan suhteet kiristyiv\xc3\xa4t, Paasikivi teki johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksens\xc3\xa4 ja ilmoitti eroavansa Moskovan-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4. J\xc3\xa4\xc3\xa4hyv\xc3\xa4isk\xc3\xa4ynnill\xc3\xa4\xc3\xa4n Stalinin luona Paasikivi lupasi yksityishenkil\xc3\xb6n\xc3\xa4 toimia Suomen ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4listen suhteiden kehitt\xc3\xa4miseksi, mihin Stalin vastasi: \xe2\x80\x9dTe ette voi koskaan olla yksityishenkil\xc3\xb6.\xe2\x80\x9d Suomessa sen sijaan uskottiin Paasikiven poliittisen uran vihdoin p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyneen. Niinp\xc3\xa4 Suomen silloinen K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminan-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s kielt\xc3\xa4ytyi l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 autoa Kastrupin lentoasemalle, jonne Paasikivi saapui Moskovasta._NEWLINE_Saksan k\xc3\xa4rsitty\xc3\xa4 tappion Stalingradin taistelussa helmikuussa 1943 Suomen ulkopoliittinen johto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti aloittaa pyrkimykset Suomen irrottamiseksi sodasta. Alkuvuodesta 1944 Yhdysvaltain ulkoministeri Cordell Hull kehotti Suomea ryhtym\xc3\xa4\xc3\xa4n rauhanneuvotteluihin Neuvostoliiton kanssa, ja helmikuussa 1944 Linkomiehen hallitus l\xc3\xa4hetti Paasikiven salaiselle matkalle Neuvostoliiton Tukholman-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n Aleksandra Kollontain luo ottamaan selv\xc3\xa4\xc3\xa4 ehdoista. Maaliskuun lopulla 1944 Paasikivi ja ulkoministerin\xc3\xa4 edellisen kerran 1920-luvulla toiminut Carl Enckell matkustivat Moskovaan, jossa ulkoministeri Vjat\xc5\xa1eslav Molotov ilmoitti jyrk\xc3\xa4t ehdot: suhteiden v\xc3\xa4lit\xc3\xb6n katkaiseminen Saksaan, saksalaisten karkottaminen maasta kuukauden kuluessa, vuoden 1940 Moskovan rauhan mukaiset rajat, Petsamon luovuttaminen Neuvostoliitolle ja 600 miljoonan Yhdysvaltain dollarin sotakorvaukset. Paasikivi puolsi voimakkaasti ehtoihin suostumista, mutta eduskunta piti niiden t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 mahdottomana ja hylk\xc3\xa4si ne. Hylk\xc3\xa4\xc3\xa4misp\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen taustalla vaikutti my\xc3\xb6s pelko siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Neuvostoliitto saattaisi my\xc3\xb6hemmin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 mit\xc3\xa4 tahansa rauhansopimuksen t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miseen liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 ep\xc3\xa4onnistumista tai puutetta perusteena Suomen miehitt\xc3\xa4miseen._NEWLINE_Paasikivi ei koskaan antanut anteeksi sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 hallitus ja eduskunta hylk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nen Moskovasta kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1944 v\xc3\xa4litt\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 rauhanehdot. Keskustelu kev\xc3\xa4\xc3\xa4n 1944 rauhanehtojen hyv\xc3\xa4ksytt\xc3\xa4vyydest\xc3\xa4 ja niiden suhteellisesta paremmuudesta tai huonommuudesta verrattuna syyskuussa solmittuun Moskovan v\xc3\xa4lirauhaan alkoi jo syksyll\xc3\xa4 1945 Paasikiven ja kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1944 p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4 toimineen Edwin Linkomiehen v\xc3\xa4ittelyll\xc3\xa4 Uuden Suomen sivuilla. Historiantutkija Jukka Seppisen mukaan Paasikivi paljasti kev\xc3\xa4\xc3\xa4n 1944 neuvotteluissa sotilassalaisuuksia neuvosto-osapuolelle. Seppinen katsoo, ett\xc3\xa4 Paasikivi tulisi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi j\xc3\xa4lkik\xc3\xa4teen tuomita.\n_START_SECTION_\nPresidentti\n_START_PARAGRAPH_\nKun eduskunta elokuussa 1944 valitsi marsalkka Mannerheimin tasavallan presidentin virkaan, t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli jo vanha, v\xc3\xa4synyt, huolien painama ja sairas mies. Virkakautensa aikana h\xc3\xa4n esiintyi vain harvoin julkisuudessa eik\xc3\xa4 jaksanut perehty\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4npolitiikkaan. Mannerheimilla ei ollut vaikutusvaltaisia poliittisia kannattajia, ja vaikka h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli l\xc3\xa4hes myyttinen kansansuosio, h\xc3\xa4n oli yksin\xc3\xa4inen ja erist\xc3\xa4ytynyt. Niinp\xc3\xa4 h\xc3\xa4n j\xc3\xa4ikin presidenttikaudellaan t\xc3\xa4ysin Paasikiven varjoon._NEWLINE_Kun Mannerheim oli saanut varmuuden siit\xc3\xa4, ettei h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 tultaisi asettamaan syytteeseen sotasyyllisyysoikeudenk\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4, h\xc3\xa4n matkusti marraskuussa 1945 hoitamaan terveytt\xc3\xa4\xc3\xa4n Madeiralle Portugaliin. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Paasikivi alkoi valittaa, ettei h\xc3\xa4n \xe2\x80\x93 jo itsekin i\xc3\xa4k\xc3\xa4s mies \xe2\x80\x93 pystynyt hoitamaan yht\xc3\xa4 aikaa presidentin ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4. Puoluejohtajat ymm\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t ysk\xc3\xa4n ja kulissien takana alkoivat neuvottelut presidentin vaihdoksesta. _NEWLINE_Maaliskuussa 1946 presidentti Mannerheim erosi virastaan, jolloin Paasikivi valittiin hoitamaan virkaa Mannerheimin j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 olleelle kaudelle. Normaaleja valitsijamiesvaaleja ei pidetty, vaan vaalin suoritti poikkeuslain nojalla eduskunta. Paasikivi oli ensimm\xc3\xa4inen my\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4isyysmies presidenttin\xc3\xa4. H\xc3\xa4n voitti my\xc3\xb6s vuonna 1950 presidentinvaalit ylivoimaisesti; vaalit k\xc3\xa4ytiin nyt normaalissa j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen kerran sitten vuoden 1937.\n_START_SECTION_\nPaasikivi ja kommunistit\n_START_PARAGRAPH_\nSotien ajan turvas\xc3\xa4il\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja \xe2\x80\x9dmaan alla\xe2\x80\x9d olleet ja syksyll\xc3\xa4 1944 poliittiseen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n palanneet kotikommunistit suhtautuivat Paasikiveen tilap\xc3\xa4isen\xc3\xa4 liittolaisena, joka voitaisiin tarpeen vaatiessa syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ylimenokauden j\xc3\xa4lkeen. Paasikivi olikin kommunisteille eritt\xc3\xa4in arvokas heid\xc3\xa4n julkisuuskuvansa kiillottajana. Otettuaan kommunistit hallitukseensa Paasikivi vakuutti n\xc3\xa4iden toimivan is\xc3\xa4nmaallisesti muiden hallitusryhmien tavoin. Vuosina 1985\xe2\x80\x931986 julkaistut Paasikiven p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirjat h\xc3\xa4nen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri- ja presidenttikausiltaan osoittivat kuitenkin, ett\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Paasikivi piti kommunisteja ainoastaan tilap\xc3\xa4isin\xc3\xa4 liittolaisina. Sit\xc3\xa4 mukaa kuin h\xc3\xa4nen poliittinen asemansa vakiintui, h\xc3\xa4nen suhtautumisensa kommunisteihin kiristyi. My\xc3\xb6s valvontakomissio antoi ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 Paasikiven edustavan hallituspolitiikan huipputasoa, kun taas suomalaiset kommunistit olivat komissiolle ja Moskovalle tuntemattomia. _NEWLINE_Kommunistien \xe2\x80\x9dvaaran vuosina\xe2\x80\x9d harjoittama ulkoparlamentaarinen toiminta ja Pekkalan hallituksen huono sis\xc3\xa4inen ilmapiiri murensivat Paasikiven luottamusta SKP:ta kohtaan ja lopullisena iskuna oli kommunistien \xe2\x80\x93 etenkin Suomen Moskovan-suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n Cay Sundstr\xc3\xb6min \xe2\x80\x93 vehkeily Suomen valtuuskunnan muiden j\xc3\xa4senten sel\xc3\xa4n takana Pariisin rauhanneuvottelujen aikana. Tuohtunut Paasikivi sanoi kommunistien olevan \xe2\x80\x9dsuomea puhuvia ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nYYA-sopimus\n_START_PARAGRAPH_\nVastavetona Trumanin opille ja Marshall-avulle Stalin halusi lujittaa otettaan laajentuneesta valtapiirist\xc3\xa4\xc3\xa4n, mihin liittyi h\xc3\xa4nen Suomelle tammikuussa 1948 tekem\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ehdotus yst\xc3\xa4vyys-, yhteisty\xc3\xb6- ja avunantosopimuksesta Unkarin ja Romanian kanssa jo solmittujen sopimusten mallin mukaan. Paasikivi vaikeni Stalinin kirjeest\xc3\xa4 viikon verran voidakseen rauhassa mietti\xc3\xa4 Kremlin todellisia aikeita. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asiassa ulkoministeriens\xc3\xa4 Enckellin ja Sventon sek\xc3\xa4 K. J. St\xc3\xa5hlbergin ja Urho Kekkosen puoleen ennen kuin paljasti asian eduskunnalle. Paasikivi johti ja valvoi henkil\xc3\xb6kohtaisesti Suomen neuvotteluvalmisteluja sek\xc3\xa4 valitsi Moskovaan l\xc3\xa4htev\xc3\xa4n valtuuskunnan j\xc3\xa4senet puolueita kuulematta. Muodollisesti valtuuskuntaa johti p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Mauno Pekkala, mutta Paasikiven todellisia luottomiehi\xc3\xa4 valtuuskunnassa olivat Urho Kekkonen ja Johan Otto S\xc3\xb6derhjelm._NEWLINE_YYA-sopimuksen tullessa eduskunnan k\xc3\xa4sitelt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi Paasikivi rauhoitteli kansalaisten mieli\xc3\xa4 radiopuheellaan ja pani koko arvovaltansa peliin saadakseen eduskunnan hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n neuvottelutuloksen. Sopimus meni l\xc3\xa4pi \xc3\xa4\xc3\xa4nin 157\xe2\x80\x9311. \xc3\x84\xc3\xa4nestyksest\xc3\xa4 oli poissa per\xc3\xa4ti 31 kansanedustajaa. Paasikiven mielest\xc3\xa4 YYA-sopimuksen vastustus osoitti, kuinka ty\xc3\xb6l\xc3\xa4st\xc3\xa4 demokraattisessa maassa on saada aikaan my\xc3\xb6nnytyksi\xc3\xa4._NEWLINE_Samaan aikaan YYA-sopimuksesta k\xc3\xa4ytyjen neuvottelujen kanssa huhuttiin kommunistien valmistelevan vallankaappausta Suomessa. N\xc3\xa4iden huhujen kantauduttua Paasikiven korviin h\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si puolustusvoimain komentajan Aarne Sihvon nostamaan armeijan valmiustason \xc3\xa4\xc3\xa4rimmilleen. Kauppatorin edustalle Kolera-altaaseen tuotiin tykkivene vartioimaan Presidentinlinnaa ja my\xc3\xb6s Helsingin poliisi oli tehostetussa h\xc3\xa4lytysvalmiudessa. My\xc3\xb6hemmin kommunistit kiistiv\xc3\xa4t vallankaappaushuhut pit\xc3\xa4en niit\xc3\xa4 porvaripuolueiden ja SDP:n provokaationa. Kaappauskohu n\xc3\xa4kyi osaltaan hein\xc3\xa4kuun 1948 eduskuntavaalien tuloksessa. Kansandemokraatit k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t 13 eduskuntapaikan tappion ja kolmen suurimman puolueen hallitusyhteisty\xc3\xb6 tuli sill\xc3\xa4 kerralla tiens\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nVirkanimitykset\n_START_PARAGRAPH_\nVarsinkin j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen presidenttikautensa aikana Paasikivi keskittyi ulkopolitiikkaan j\xc3\xa4tt\xc3\xa4en sis\xc3\xa4- ja talouspolitiikan sek\xc3\xa4 ty\xc3\xb6markkinaongelmat hallitusten huoleksi. Koko virkakautensa aikana h\xc3\xa4n nimitti yhdeks\xc3\xa4n hallitusta, joista viiden p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4 oli Urho Kekkonen. Hallitusten suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja lyhyt keski-ik\xc3\xa4 varsinkin Paasikiven j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen kauden aikana kertoivat sis\xc3\xa4politiikan rikkonaisuudesta ja Paasikiven seuraajasta k\xc3\xa4ydyst\xc3\xa4 kamppailusta niin puolueiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kuin niiden sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Paasikivi hajotti eduskunnan joulukuussa 1953, kun toisiinsa kyll\xc3\xa4styneet maalaisliitto ja SDP eiv\xc3\xa4t kyenneet sopimaan uudesta hallituksesta, ja RKP:n Ralf T\xc3\xb6rngren nousi p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi vuoden 1954 eduskuntavaalien j\xc3\xa4lkeen kompromissiratkaisuna. Pitk\xc3\xa4aikainen ulkoministeri, puolueisiin sitoutumaton Paasikiven luottomies Carl Enckell kielt\xc3\xa4ytyi vuonna 1950 terveyssyihin vedoten en\xc3\xa4\xc3\xa4 jatkamasta teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen ulkoministerin salkku joutui puolueiden v\xc3\xa4liseksi kiistakapulaksi. Toinen ulkoministeri Reinhold Svento oli jo vuonna 1948 siirtynyt suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4ksi Sveitsin Berniin._NEWLINE_Presidentille kuuluvien virkanimitysten suhteen Paasikivi kuitenkin k\xc3\xa4ytti valtaoikeuksiaan niin laajasti kuin perustuslain s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset antoivat my\xc3\xb6ten. Kun Suomen Pankin p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja Sakari Tuomioja siirtyi vuonna 1955 suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4ksi Lontooseen ja ministerit esittiv\xc3\xa4t omia ehdokkaitaan h\xc3\xa4nen seuraajakseen, Paasikivi sanoi p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4isesti: \xe2\x80\x9dEsitt\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4 ket\xc3\xa4 tahansa, mutta min\xc3\xa4 nimit\xc3\xa4n von Fieandtin.\xe2\x80\x9d Viimeisi\xc3\xa4 Paasikiven suorittamia virkanimityksi\xc3\xa4 oli oikeuskanslerin viran t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4minen tammikuussa 1956. Virkaan olivat ilmoittautuneet hallintoneuvos, varatuomari Olavi Honka ja apulaisoikeuskansleri, lakitieteen tohtori Antti Hannikainen. Paasikivi katsoi ik\xc3\xa4vuodet oppiarvoa painavammaksi nimitysperusteeksi ja nimitti oikeuskansleriksi 45-vuotiaan Hannikaisen asemesta 61-vuotiaan Hongan.\n_START_SECTION_\nUlkopoliittinen sadonkorjuu\n_START_PARAGRAPH_\nUlkopoliittisesti Paasikiven presidenttikauden loppuvuodet olivat sadonkorjuun aikaa. Paasikivi avasi Helsingin olympialaiset 1952. Olympialaisilla oli my\xc3\xb6s poliittinen ulottuvuus, koska Neuvostoliitto oli mukana ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 maata pidettiin puolueettomana maaper\xc3\xa4n\xc3\xa4, jossa uskonnot, rodut ja poliittiset n\xc3\xa4k\xc3\xb6kannat menettiv\xc3\xa4t merkityksens\xc3\xa4. Syyskes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1952 Suomi sai pitk\xc3\xa4n ja raskaan sotakorvausurakan p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen, mill\xc3\xa4 oli suuri taloudellinen ja henkinen vaikutus. Vuonna 1954 Paasikivi sai ensimm\xc3\xa4isen l\xc3\xa4nsimaiselle valtionp\xc3\xa4\xc3\xa4miehelle my\xc3\xb6nnetyn Neuvostoliiton korkeimman kunnianosoituksen, Leninin kunniamerkin, mit\xc3\xa4 pidettiin Moskovan anteeksipyynt\xc3\xb6n\xc3\xa4 neuvostolehdist\xc3\xb6n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksist\xc3\xa4 Paasikive\xc3\xa4 vastaan vuoden 1950 presidentinvaalin alla. Vuonna 1955 Paasikivi teki valtiovierailun Moskovaan ja h\xc3\xa4nen seurueeseensa kuuluivat muun muassa p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Urho Kekkonen ja suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Viktor Lebedev. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in sovittiin Porkkalan vuokra-alueen palauttamisesta ja YYA-sopimuksen jatkamisesta. Radiopuheessaan Paasikivi totesi palanneensa Moskovasta kotiin ensi kertaa tyytyv\xc3\xa4isin mielin: \xe2\x80\x9dKyn\xc3\xa4 on korjannut, mit\xc3\xa4 miekka on s\xc3\xa4rkenyt.\xe2\x80\x9d Suomalaisten silmiss\xc3\xa4 Porkkalan palautus kruunasi vanhan valtiomiehen el\xc3\xa4m\xc3\xa4nty\xc3\xb6n._NEWLINE_Pohjoismaiden neuvosto perustettiin vuonna 1952 ja Paasikivi toivoi my\xc3\xb6s Suomen voivan liitty\xc3\xa4 sen j\xc3\xa4seneksi, mutta halusi edet\xc3\xa4 asiassa varovasti ja Neuvostoliittoa \xc3\xa4rsytt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4. Lokakuun alussa 1954 h\xc3\xa4n oli jo sit\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Suomi menee mukaan neuvostoon heti kun sen ty\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4see t\xc3\xa4yteen vauhtiin. Porkkalan palautuksen varmistuttua p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Urho Kekkonen otti aloitteen omiin k\xc3\xa4siins\xc3\xa4 ja ratkaisi asian kysym\xc3\xa4tt\xc3\xa4 Moskovan mielipidett\xc3\xa4. N\xc3\xa4in Suomi huomasi miltei yll\xc3\xa4tyksekseen olevansa neuvoston t\xc3\xa4ysivaltainen j\xc3\xa4sen._NEWLINE_Suomen j\xc3\xa4senhakemus Yhdistyneiss\xc3\xa4 Kansakunnissa oli pantu vireille jo Pariisin rauhansopimuksen solmimisen j\xc3\xa4lkeen, mutta se oli juuttunut suurvaltojen erimielisyyksiin. Paasikivi oli aluksi miltei hyvill\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen pysymisest\xc3\xa4 YK:n ulkopuolella, koska maailmanj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4siteltiin monia sellaisia suurvaltaristiriitoja \xe2\x80\x93 muiden muassa Korean sota \xe2\x80\x93, joista h\xc3\xa4n halusi Suomen pysyv\xc3\xa4n erossa. Aikaa my\xc3\xb6ten h\xc3\xa4n kallistui kuitenkin sille kannalle, ett\xc3\xa4 YK:n j\xc3\xa4senyydest\xc3\xa4 saattaisi sittenkin olla hy\xc3\xb6ty\xc3\xa4 Suomelle ja muille pienille valtioille. Alkuvuonna 1954 Paasikivi kirjoitti jo, ett\xc3\xa4 Suomelle olisi enemm\xc3\xa4n etua YK:n j\xc3\xa4senyydest\xc3\xa4 kuin j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n ulkopuolella pysymisest\xc3\xa4. Tilanne laukesi \xe2\x80\x9dGeneven hengen\xe2\x80\x9d ansiosta loppuvuonna 1955, kun YK hyv\xc3\xa4ksyi kaikki jonossa olleet j\xc3\xa4senhakemukset ja otti joukkoonsa Suomen ja 15 muuta valtiota._NEWLINE_Vuonna 1956 Paasikivi oli ep\xc3\xa4virallisena ehdokkaana, niin kutsuttuna mustana hevosena, presidentinvaalin toisella kierroksella, mutta ei tullut valituksi kolmannelle kaudelle. H\xc3\xa4nen seuraajakseen valittiin silloinen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Urho Kekkonen._NEWLINE_Paasikiven p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirjojen perusteella h\xc3\xa4n osasi suomen lis\xc3\xa4ksi sujuvasti viitt\xc3\xa4 eri kielt\xc3\xa4: ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4, ruotsia, ranskaa, saksaa ja latinaa.\n_START_SECTION_\nViimeiset kuukaudet\n_START_PARAGRAPH_\nVaalin j\xc3\xa4lkeen Paasikivi aikoi keskitty\xc3\xa4 muistelmiensa kirjoittamiseen, mutta politiikka ei viel\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt kokonaan sivuun, sill\xc3\xa4 Urho Kekkonen oli jo heti valituksi tultuaan pyyt\xc3\xa4nyt saada k\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4 puoleen varsinkin ulko- ja turvallisuuspoliittisissa ongelmissa. Kekkonen k\xc3\xa4vi Paasikiven luona ainakin huhtikuussa 1956, jolloin Paasikivi arvioi Neuvostoliitossa k\xc3\xa4ynnistyneen destalinisaation v\xc3\xa4hent\xc3\xa4neen suursodan vaaraa maailmassa. Paasikivi \xc3\xa4rsyyntyi kev\xc3\xa4\xc3\xa4n 1956 aikana ilmestyneest\xc3\xa4 Yrj\xc3\xb6 Soinin teoksesta Kuin Pietari hiilivalkealla, joka antoi h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n yksinkertaistetun ja v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kuvan sotasyyllisyysoikeudenk\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4; h\xc3\xa4n katsoi, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dfarssikirjailija\xe2\x80\x9d ei ollut p\xc3\xa4tev\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6 k\xc3\xa4sittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n vakavia asioita. Viimeisen kerran Paasikivi esiintyi julkisuudessa elokuun lopulla 1956 Neuvostoliiton presidentin Kliment Voro\xc5\xa1ilovin vieraillessa Suomessa. Silloisen puolustusministerin Emil Skogin mukaan Paasikivi oli Presidentinlinnassa j\xc3\xa4rjestetyill\xc3\xa4 juhlap\xc3\xa4iv\xc3\xa4llisill\xc3\xa4 jo selv\xc3\xa4sti sivuroolissa Voro\xc5\xa1ilovin ja Kekkosen keskustellessa p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n. Marraskuun lopussa Paasikivi joutui sairaalaan syd\xc3\xa4men vajaatoiminnan ja siit\xc3\xa4 johtuneen v\xc3\xa4symyksen vuoksi. Aamup\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 14. joulukuuta 1956 h\xc3\xa4n sai syd\xc3\xa4nkohtauksen, joka johti l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rien ponnisteluista huolimatta kuolemaan. Paasikivi siunattiin valtiollisin kunnianosoituksin Helsingin tuomiokirkossa 23. joulukuuta 1956 ja haudattiin Hietaniemen hautausmaalle.'