b'\n_START_ARTICLE_\nMalakka (osavaltio)\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nMalakka on Malesian toiseksi pienin osavaltio sek\xc3\xa4 pinta-alaltaan, ett\xc3\xa4 asukasluvultaan. Osavaltion pinta-ala on 1,664\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja asukasluku noin 800 000. Maan osavaltioista on ainoastaan Perlis Malakkaa pienempi. Malakka sijaitsee Malakansalmen it\xc3\xa4rannikolla. Sen naapuriosavaltiot ovat id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Johor ja pohjoisessa Negeri Sembilan.\n_START_SECTION_\nPortugalin Malakka\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1509 Kaakkois-Aasiaan saapuivat portugalilaiset etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n mausteita. Malakka ei katsonut hyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 eurooppalaisten halua kasvattaa valtaansa alueella ja malakkalaiset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t portugalin laivaston kimppuun, ottaen useita vankeja. Portugalilaiset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Afonso de Albuquerquen johdolla Malakkaan vuonna 1511. Eurooppalaiset olivat raskaammin aseistettuja kuin Malakan sulttaanikunnan joukot, mutta Malakka kukistui kuitenkin vasta kuukauden mittaisten maa- ja meritaisteluiden j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Malakan viimeinen sulttaani Mahmud Shah pakeni portugalilaisten valloituksia Malakan niemimaan etel\xc3\xa4k\xc3\xa4rkeen, mihin h\xc3\xa4n perusti Johoren sulttaanikunnan. Sulttaanin poika Mazaffar taas pakeni pohjoisen suuntaan, mihin h\xc3\xa4n perust Perakin._NEWLINE_Portugalilaiset tekiv\xc3\xa4t Malakasta Kaakkois-Aasian hallintokeskuksensa. He rakensivat kaupungin suojelemiseksi A Famosan linnoituksen ja Francis Xavierin nime\xc3\xa4 kantavan kirkon, jolla portugalilaiset pyrkiv\xc3\xa4t istuttamaan katolisuutta Malakkaan. Portugalin vallan alla Malakka ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 kuitenkaan kukoistanut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 kauppakaupunkina, sill\xc3\xa4 muslimikauppiaat eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 saapuneet eurooppalaisten valtaamaan Malakkaan, vaan hajaantuivat muihin Malaijien saariston satamakaupunkeihin._NEWLINE_Portugalilaiset eiv\xc3\xa4t kyenneet vakiinnuttamaan valtaansa Malakan niemimaalla. My\xc3\xb6s Malakan asukasluku romahti, sill\xc3\xa4 maan kukoistuksen aikana 1400-luvulla kaupungissa asui satatuhatta ihmist\xc3\xa4, kun 1500-luvulla v\xc3\xa4kiluku oli en\xc3\xa4\xc3\xa4 25\xc2\xa0000. Johoren sulttaanikunta yritti valloittaa Malakkaa takaisin portugalilaisilta, mutta yritykset ep\xc3\xa4onnistuivat. Portugalilaiset k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s Sumatran suunnalta tulleista hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksist\xc3\xa4, kun Acehin sulttaanikunnan sulttaani Iskandar Muda pyrki ajamaan portugalilaiset pois Malakasta. Portugalilaiset eiv\xc3\xa4t kuitenkaan kukistuneet kaakkoisaasialaisten edess\xc3\xa4. 1600-luvulla Hollannin It\xc3\xa4-Intian kauppakomppania kasvatti valtaansa nykyisen Indonesian alueella. Johore liittoutui hollantilaisten kanssa portugalilaisten pois ajamiseksi Malakasta. Samalla Johorin sulttaani n\xc3\xa4ytti jo hyv\xc3\xa4ksyv\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 Malakkaa ei saada en\xc3\xa4\xc3\xa4 vallattua takaisin eurooppalaisilta.\n_START_SECTION_\nHollannin Malakka\n_START_PARAGRAPH_\nPortugalilaisten ja Hollantilaisten valtataistelu Kaakkois-Aasiassa p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuonna 1641, kun hollantilaiset valloittivat Malakan portugalilaisilta kahdeksan kuukauden piirityksen j\xc3\xa4lkeen. Hollantilaiset rakensivat omalla valtakaudellaan Malakkaan useita hallintorakennuksia ja omia kirkkojaan. Hollantilaiset hallitsivat Malakkaa 150 vuoden ajan, vuoteen 1795 asti. Hollannin valtakaudella Malakasta tuli j\xc3\xa4lleen niemimaan t\xc3\xa4rkein satamakaupunki. Malakka j\xc3\xa4i hollantilaisvallan alla kuitenkin v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4lle huomiolle, sill\xc3\xa4 Hollannin t\xc3\xa4rkein Kaakkois-Aasian kauppatukikohta oli Jaavalla sijainnut Batavia.\n_START_SECTION_\nBrittil\xc3\xa4inen Malakka\n_START_PARAGRAPH_\nKun ranskalaiset valtasivat Hollannin Napoleonin sotien aikana, brittil\xc3\xa4iset ottivat haltuunsa Hollantilaisten siirtomaa-alueet Kaakkois-Aasiassa. Sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 Napoleonin kukistumiseen, Malakka palasi v\xc3\xa4h\xc3\xa4ksi aikaa hollantilaisten hallintaan. Vuonna 1824 britit ja hollantilaiset solmivat sopimuksen, jolla Malakka luovutettiin briteille ja Sumatralla sijainneen Bengkulun britit luovuttivat hollantilaisille. Maat my\xc3\xb6s tunnustivat toistensa vaikutuspiirit: Hollantilaiset saivat hallintaansa Hollannin It\xc3\xa4-Intia alueen, nykyisen Indonesian. Briteille j\xc3\xa4i Malakan niemimaa._NEWLINE_Brittil\xc3\xa4iset yhdistiv\xc3\xa4t vuonna 1826 hallitsemansa alueet Malakan, Penangin ja Singaporen hallinnolliseksi kokonaisuudeksi, Salmisiirtokunniksi. Salmisiirtokuntien osana Malakka j\xc3\xa4i brittien t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4n Kaakkois-Aasian kauppatukikohdan, nopeasti kasvaneen Singaporen varjoon._NEWLINE_Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Malakka liitettiin Salmisiirtokuntien osana Malaijan liittoon, josta muodostui my\xc3\xb6hemmin Malaijan federaatio, joka itsen\xc3\xa4istyi Britanniasta vuonna 1957. Malaijan ja my\xc3\xb6hemmin muodostetun Malesian itsen\xc3\xa4istymisen j\xc3\xa4lkeen Malakasta muodostettiin yksi maan osavaltio.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMalakan v\xc3\xa4est\xc3\xb6n enemmist\xc3\xb6n muodostavat malaijit, mutta osavaltion v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 on hieman alle 40 prosenttia malesiankiinalaisia. Kiinalaisia saapui Malakkaan runsaasti etenkin brittil\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kaudella.\n_START_SECTION_\nPolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nMuista L\xc3\xa4nsi-Malesian osavaltioista poiketen Malakka ja Penang eiv\xc3\xa4t ole sulttaanin johtamia osavaltioita, vaan osavaltion p\xc3\xa4\xc3\xa4miehen\xc3\xa4 toimii kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri, Yang di-Pertua Negeri. Maan kuningas nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rit virkoihinsa. Kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri vastaa muiden osavaltioiden sulttaania ja h\xc3\xa4nen roolinsa on l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 seremoniallinen. Kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rit eiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n toimi sulttaanien tavoin maan kuninkaan virassa. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n poliittista valtaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 osavaltion p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Menteri Besar.'