b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen Oslon-suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen Oslon-suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6 on Suomen tasavallan suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6 Norjan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungissa Oslossa. Sek\xc3\xa4 suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6 ett\xc3\xa4 suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n virka-asunto sijaitsevat Frognerin kaupunginosassa osoitteessa Thomas Heftyes gate.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nNorja ja Suomi solmivat diplomaattisuhteet 6.4.1918. Suomen l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6 aloitti toimintansa syksyll\xc3\xa4 1918 ja Allan Serlachius nimitettiin ensimm\xc3\xa4iseksi l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4ksi. Kiinteist\xc3\xb6 osoitteessa Drammensveien 93 ostettiin l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ja se palveli sek\xc3\xa4 kansliana ett\xc3\xa4 residenssin\xc3\xa4. _NEWLINE_Suomen presidentti Lauri Kristian Relander oli valtiovierailulla Norjassa 1926. Yhdess\xc3\xa4 kuningas Haakon VII:n sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s \xc3\x96sten Elfvingin kanssa he istuttivat takapihalle tammen, joka symboloi maiden v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 suhteita._NEWLINE_Suomen valtio osti vuonna 1935 nykyisen l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6rakennuksen, joka kunnostamisen j\xc3\xa4lkeen toimi niin kansliana kuin virka-asuntona vuodesta 1936. Kymmenen vuotta aikaisemmin istutettu, niin kutsuttu kuninkaan tammi siirrettiin muuton yhteydess\xc3\xa4 uudelle pihalle, ja se kasvaa suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n pihassa viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4n\xc3\xa4kin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4._NEWLINE_Edustusto suljettiin Saksan miehitetty\xc3\xa4 Norjan vuonna 1940. Se avattiin uudelleen miehityksen p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 syksyll\xc3\xa4 1945. Vuonna 1954 edustuston tasoa nostettiin suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6ksi ja t\xc3\xa4ten Suomi sai Norjaan ensimm\xc3\xa4isen suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4, Eduard Palinin. Vuosina 1958\xe2\x80\x931965 suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 toiminut Tyyne Leivo-Larsson oli Suomen ensimm\xc3\xa4inen naissuurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s._NEWLINE_Vuonna 1969 suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6 muutti uusiin tiloihin osoitteeseen Drammensveien 40 ja rakennus osoitteessa Thomas Heftyes gate 1 toimi suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n residenssin\xc3\xa4. Vuonna 1993 Thomas Heftyes gate 1 remontoitiin t\xc3\xa4ysin kansliaksi ja se on toiminut suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien. _NEWLINE_Suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n historia on koottu historiikkiin. Jussi Pekkarisen kirjoittama Kuninkaallisen tammen suojassa, Suomen Oslon suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n historia ilmestyi vuonna 2014.\n_START_SECTION_\nSuurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n virka-asunto\n_START_PARAGRAPH_\nRakennus osoitteessa Thomas Heftyes gate 1 toimi niin kansliana kuin residenssin\xc3\xa4 vuodesta 1936, kunnes suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6 muutti vuonna 1969. Vuonna 1983 suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6 vuokrasi naapurissa, osoitteessa Thomas Heftyes gate 3, sijaitsevan rakennuksen ja osti sen vuonna 1986. Talo on 1900-luvun alussa rakennettu kolmikerroksinen kivihuvila, jonka on suunnitellut tunnettu norjalainen arkkitehti Arnstein Arneberg. Rakennus peruskorjattiin nykyiseen kuntoonsa arkkitehtiprofessori Egil Nordinin avustuksella. Suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Kaarlo Yrj\xc3\xb6-Koskinen muutti t\xc3\xa4h\xc3\xa4n rakennukseen yhdess\xc3\xa4 vaimonsa kanssa, ja siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien se on ollut suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n perheen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKonsulaatit\n_START_PARAGRAPH_\nNorjassa on yhteens\xc3\xa4 23 Suomen kunniakonsulaattia. Suomen kunniap\xc3\xa4\xc3\xa4konsulaatti sijaitsee Oslossa.  Muita konsulaatteja kutsutaan kunniakonsulaateiksi ja ne edustavat Suomea eri puolilla Norjaa. Kunniap\xc3\xa4\xc3\xa4konsuli aloitti Oslossa jo ennen ensimm\xc3\xa4isen l\xc3\xa4hetetyn, Allan Serlachiuksen saapumista, vuonna 1918._NEWLINE_Kunniakonsuli valvoo toimipiiriss\xc3\xa4\xc3\xa4n suomalaisten ja Suomessa pysyv\xc3\xa4sti asuvien ulkomaalaisten oikeuksia. H\xc3\xa4n voi neuvoa ja opastaa h\xc3\xa4d\xc3\xa4nalaiseen asemaan joutuneita tilap\xc3\xa4isesti ulkomailla oleskelevia Suomen kansalaisia ja Suomessa pysyv\xc3\xa4sti asuvia ulkomaan kansalaisia yhteydenpidossa paikallisiin viranomaisiin tai l\xc3\xa4himp\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6\xc3\xb6n tai konsulaattiin. Kunniakonsulaatin kautta voi hakea joitain notaarintodistuksia. Kunniakonsulit eiv\xc3\xa4t ota vastaan passihakemuksia eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 hoida viisumi- ja oleskelulupa-asioita. Kunniakonsuli ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n voi toimia oikeudenk\xc3\xa4yntiavustajana tai oikeudellisena neuvonantajana._NEWLINE_Kunniakonsuli edist\xc3\xa4\xc3\xa4 osaltaan Suomen ja asemamaan kaupallis-taloudellisia ja kulttuurisuhteita yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 edustustojen kanssa ja h\xc3\xa4n osallistuu Suomen maakuvan vahvistamiseen. Kunniakonsuli voi neuvoa suomalaisyrityksi\xc3\xa4 esim. paikallista yrityskulttuuria koskevan tiedon saannissa sek\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6kumppanien etsimisess\xc3\xa4. Konsuleiden ei tarvitse olla Suomen kansalaisia.'