b'\n_START_ARTICLE_\nMets\xc3\xa4unikeko\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMets\xc3\xa4unikeon ruumiinpituus on 8\xe2\x80\x9313 sentti\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nn\xc3\xa4n pituus 6\xe2\x80\x9311 sentti\xc3\xa4. Sen paino on 18\xe2\x80\x9332 tai joidenkin l\xc3\xa4hteiden mukaan 23\xe2\x80\x9341 grammaa. Takajalat ovat 1,9\xe2\x80\x932,2 sentin pituiset. Turkki on selk\xc3\xa4puolelta harmahtavan kellanruskea, vatsapuolelta vaaleankeltainen. V\xc3\xa4ritys kuitenkin vaihtelee levinneisyyden eri osissa. Silmien ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 on musta, korvista kuonoon ulottuva kuvio. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on p\xc3\xb6rr\xc3\xb6inen ja hieman litte\xc3\xa4. Kuono on kapea, korvat lyhyet ja py\xc3\xb6re\xc3\xa4t. Pienemm\xc3\xa4n koon lis\xc3\xa4ksi mets\xc3\xa4unikeon aivokoppa on py\xc3\xb6re\xc3\xa4mpi kuin mets\xc3\xa4hiirell\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMets\xc3\xa4unikekoa tavataan Euroopassa, L\xc3\xa4hi-id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Keski-Aasiassa. Euroopassa sit\xc3\xa4 tavataan ainakin Sveitsiss\xc3\xa4, Liechtensteinissa, Saksassa, It\xc3\xa4vallassa, Italiassa, T\xc5\xa1ekiss\xc3\xa4, Slovakiassa, Unkarissa, Puolassa, Liettuassa, Latviassa, Valko-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, Ukrainassa, Moldovassa ja Balkanin maissa. Laji on Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsipuolella enimm\xc3\xa4kseen harvinainen, lukuun ottamatta joitain alueita Kaakkois-Euroopassa. On esitetty arveluja siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ilmaston l\xc3\xa4mpenemisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 laji saattaisi levitt\xc3\xa4yty\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Suomeen._NEWLINE_Aasiassa laji el\xc3\xa4\xc3\xa4 ainakin Kiinassa, Mongoliassa, Keski-Aasiassa, Pakistanissa, Afganistanissa, Iranissa, Irakissa, Kaukasiassa, Turkissa, Syyriassa ja Israelissa._NEWLINE_Mets\xc3\xa4unikeko on joillain alueilla harvinainen, mutta paikoin my\xc3\xb6s runsaslukuinen. Levinneisyysalueen l\xc3\xa4nsireunalla mets\xc3\xa4unikeko on harvinaistunut mets\xc3\xa4nhakkuiden takia. Sveitsiss\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 tavataan en\xc3\xa4\xc3\xa4 yhdell\xc3\xa4 alueella, ja T\xc5\xa1ekiss\xc3\xa4 mets\xc3\xa4unikekoa pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n uhanalaisena. Useimmissa muissa Euroopan maissa laji on harvinainen. Se on yleinen tai runsaslukuinen vain joillain alueilla Kaakkois-Euroopassa. Muun muassa joissain osissa Turkin Traakiaa, Bulgariaa ja Moldovaa laji on edelleen yleinen. Tiheit\xc3\xa4 kantoja el\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Etel\xc3\xa4-Kaukasiassa ja Keski-Aasian vuoristoissa._NEWLINE_Mets\xc3\xa4unikeko el\xc3\xa4\xc3\xa4 monenlaisissa elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6iss\xc3\xa4, kuten kes\xc3\xa4vihannissa sekametsiss\xc3\xa4, havumetsiss\xc3\xa4 ja vuoristojen kitukasvuisissa vuoristometsiss\xc3\xa4. Vuoristossa se voi el\xc3\xa4\xc3\xa4 jopa 3500 metrin korkeudessa sijaitsevilla pensaikkoalueilla. Mets\xc3\xa4unikeko ei viihdy maatalousmailla tai muilla ihmisen hallitsemilla alueilla.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nMets\xc3\xa4unikeot ovat y\xc3\xb6aktiivisia ja viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t paljon aikaa puissa. Ne ovat ketteri\xc3\xa4 kiipeilij\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja voivat tehd\xc3\xa4 oksalta oksalle jopa parin metrin loikkia. Puuhun ne my\xc3\xb6s rakentavat pallomaisen, oksista ja lehdist\xc3\xa4 koostuvan pes\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Mets\xc3\xa4unikeoilla on tapana rakentaa useita pesi\xc3\xa4, joita on kahdentyyppisi\xc3\xa4. Ne ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t tavallisesti huonosti rakennettuihin, huteriin v\xc3\xa4liaikaispesiin, mutta rakentavat my\xc3\xb6s huolellisemmin tehdyn tukevan pes\xc3\xa4n. Pes\xc3\xa4t ovat yleens\xc3\xa4 1\xe2\x80\x937 metrin korkeudessa ja niiden halkaisija on noin 15\xe2\x80\x9325 sentti\xc3\xa4. Pes\xc3\xa4 voi olla joko vapaana oksistossa tai valmiissa puunkolossa tai linnunp\xc3\xb6nt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynti on yleens\xc3\xa4 puunrunkoa vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4. Mets\xc3\xa4unikeko on hyvin reviiritietoinen ja pit\xc3\xa4\xc3\xa4 hallussaan halkaisijaltaan noin 65\xe2\x80\x93100 metrin laajuista reviiri\xc3\xa4._NEWLINE_Levinneisyysalueen pohjoisosissa mets\xc3\xa4unikeko nukkuu talven horroksessa. Euroopassa mets\xc3\xa4unikeon horros kest\xc3\xa4\xc3\xa4 lokakuulta huhtikuuhun. Horrostuessaan se istuu takajaloillaan palloksi kiertyneen\xc3\xa4, pit\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ruumiin ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 ja painaa etujaloillaan poskia. Se saattaa v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 nousta sy\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n talvivarastojaan. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 mets\xc3\xa4unikeot saattavat pysy\xc3\xa4 aktiivisina jopa koko talven._NEWLINE_Mets\xc3\xa4unikeon \xc3\xa4\xc3\xa4ntely on monipuolista. Sen varoitushuutona n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 olevan heikko, melodinen vingahdus. Vankeudessa sen on huomattu p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4n my\xc3\xb6s toistuvina sarjoina ultra\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4, joita ihmiskorva ei kuule. Ultra\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 urokset ett\xc3\xa4 naaraat, ja niiden uskotaan olevan osa lajin sosiaalista viestint\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nMets\xc3\xa4unikeko on kaikkiruokainen. Sen ravinto koostuu lehdist\xc3\xa4, kukista, hedelmist\xc3\xa4, p\xc3\xa4hkin\xc3\xb6ist\xc3\xa4, niveljalkaisista, munista ja linnunpoikasista. Kes\xc3\xa4isin mets\xc3\xa4unikeko suosii el\xc3\xa4inravintoa.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nMets\xc3\xa4unikeon lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiskauden pituus ja poikueiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelevat levinneisyysalueen eri osissa. Israelissa mets\xc3\xa4unikeot eiv\xc3\xa4t talvehdi, ja siell\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiskausi ulottuu maaliskuulta joulukuuhun. Naaras saa alueella 2\xe2\x80\x933 poikuetta vuodessa. My\xc3\xb6s Kaukasiassa ja Keski-Aasiassa poikueiden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 nousee kahteen. Euroopassa lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiskausi on touko-elokuussa, joten poikueita syntyy vuodessa yleens\xc3\xa4 vain yksi. Kantoaika kest\xc3\xa4\xc3\xa4 21\xe2\x80\x9330 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Naaras synnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 2\xe2\x80\x939, tavallisemmin 4\xe2\x80\x935 poikasta. Poikaset ovat syntyess\xc3\xa4\xc3\xa4n sokeita ja painavat keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin vain 2 grammaa. Silm\xc3\xa4t avautuvat 14\xe2\x80\x9316 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4. Poikaset saavat emoltaan maitoa noin kuukauden ajan ja l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t vanhempien pes\xc3\xa4st\xc3\xa4 40\xe2\x80\x9345 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4. Koiraan mahdollista osuutta poikasten kasvatuksessa ei tunneta. Euroopassa mets\xc3\xa4unikeot lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t ensimm\xc3\xa4isen talvensa j\xc3\xa4lkeen. Laji voi saavuttaa kuuden vuoden i\xc3\xa4n, mutta luonnonoloissa useimmat yksil\xc3\xb6t el\xc3\xa4v\xc3\xa4t vain noin kaksivuotiaiksi.'