b'\n_START_ARTICLE_\nBerliini\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nBerliini sijaitsee it\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Saksassa noin 70\xc2\xa0kilometri\xc3\xa4 Puolan rajalta. Kaupunki on kokonaan Brandenburgin osavaltion ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4 ja muodostaa t\xc3\xa4ten enklaavin. Alueen suurin pituus it\xc3\xa4\xe2\x80\x93l\xc3\xa4nsi-suunnassa on 45\xc2\xa0km ja pohjois\xe2\x80\x93etel\xc3\xa4-suunnassa 38\xc2\xa0km._NEWLINE_Alue on j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden muovaamaa, ja runsaine metsineen ja j\xc3\xa4rvineen se muistuttaa jossakin m\xc3\xa4\xc3\xa4rin suomalaisia olosuhteita. Pinta-alasta on vett\xc3\xa4 6,7\xc2\xa0%, mets\xc3\xa4\xc3\xa4 18,3\xc2\xa0%, virkistysalueita 11,9\xc2\xa0% ja maatalousk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 4,2\xc2\xa0%. Kaupunki on syntynyt Spreejoen varteen, joka keskustan halkaistuaan yhdistyy kaupungin l\xc3\xa4nsiosassa Haveliin. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen joki on Berliinin seudulla pikemminkin sarja j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4, joista suurin on Wannsee. Maasto on varsin tasaista; korkeimmat huiput ovat Gro\xc3\x9fer M\xc3\xbcggelberg (115,4\xc2\xa0m) sek\xc3\xa4 toisen maailmansodan raunioista kasattu Teufelsberg (120,1\xc2\xa0m).\n_START_SECTION_\nVarhaista historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nArkeologisten kaivausten perustella Berliini ja sen sisarkaupunki C\xc3\xb6lln ovat syntyneet noin 1100- ja 1200-lukujen vaihteessa. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaksi asutuskeskusta sijaitsivat vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 toisiaan Spreejoen kapeikossa: Berliini joen it\xc3\xa4puolella, C\xc3\xb6lln sen keskell\xc3\xa4 olevalla saarella eli Spreeinselill\xc3\xa4. Berliinin kaupungin virallinen ik\xc3\xa4 lasketaan vuonna 1237 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4tyst\xc3\xa4 asiakirjasta, jossa tosin mainitaan vain C\xc3\xb6lln \xe2\x80\x93 itse Berliinist\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4inen maininta on vuodelta 1244. Vanhastaan slaavilainen keskus Spandau ylemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Spreejoen varrella sai kaupunkioikeudet vuonna 1232 ja Berliini ilmeisesti samoihin aikoihin. Kaupungit menestyiv\xc3\xa4t suhteellisen hyvin kauppakaupunkeina 1200\xe2\x80\x931300-luvuilla ja solmivat liiton vuonna 1307. Vuonna 1360 Berliini-C\xc3\xb6lln liittyi hansaliittoon. Berliini ja C\xc3\xb6lln k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t hansakaupunkina kauppaa koko It\xc3\xa4meren alueella ja olivat suhteellisen riippumattomia Brandenburgia hallinneista ruhtinaista._NEWLINE_Vuosina 1415\xe2\x80\x931417 Saksan kuningas Sigismund l\xc3\xa4\xc3\xa4nitti Mark Brandenburgin linnakreivi Fredrikille, josta tuli Brandenburgin vaaliruhtinas. Fredrik kuului Hohenzollernien sukuun, joka pysyi vallassa aina vuoteen 1918 saakka. Kun Berliiniss\xc3\xa4 ja C\xc3\xb6llniss\xc3\xa4 syttyi sis\xc3\xa4isi\xc3\xa4 levottomuuksia k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isten ja patriisisukujen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, uusi vaaliruhtinas k\xc3\xa4ytti tilaisuutta hyv\xc3\xa4kseen ja alisti kaupungit valtaansa vuonna 1442. Fredrik yhdisti Berliinin ja C\xc3\xb6llnin kaupungit ja teki niist\xc3\xa4 hovin residenssikaupungin, joten liittym\xc3\xa4 joutui luopumaan vapaan hansakaupungin statuksestaan. Vaaliruhtinaan linna rakennettiin Spreeinselille keskelle C\xc3\xb6llni\xc3\xa4._NEWLINE_Uskonpuhdistuksen aikaan Berliiniss\xc3\xa4 omaksuttiin luterilainen uskonoppi vuonna 1539._NEWLINE_Kolmikymmenvuotisen sodan aikana (1618\xe2\x80\x931648) Berliini ja C\xc3\xb6lln k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t pahoin. Kaupunki ry\xc3\xb6stettiin moneen kertaan, ja jopa puolet sen 12\xc2\xa0000 asukkaasta sai surmansa. Sodan j\xc3\xa4lkeen, \xe2\x80\x9dSuuren vaaliruhtinaan\xe2\x80\x9d Fredrik Vilhelmin hallituskaudella, kaupunki kuitenkin elpyi nopeasti ja alkoi kasvaa voimakkaasti. Fredrik Vilhelm linnoitti Berliinin ja C\xc3\xb6llnin ja perusti liittokaupungin l\xc3\xa4nsipuolelle kolme tyt\xc3\xa4rkaupunkia: Friedrichswerderin, Friedrichsstadtin ja Dorotheenstadtin. N\xc3\xa4iden uusien kaupunkien l\xc3\xa4pi suuri vaaliruhtinas rakennutti lehmusbulevardi Unter den Lindenin.\n_START_SECTION_\nPreussin kuningaskunnan keskus\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1701 Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik I kruunattiin Preussin kuninkaaksi, ja Brandenburgin vaaliruhtinaskunta muuttui Preussin kuningaskunnaksi. Fredrik I yhdisti Berliinin, C\xc3\xb6llnin, Friedrichswerderin, Friedrichsstadtin ja Dorotheenstadtin ja loi n\xc3\xa4in uuden Suur-Berliinin, josta tuli Preussin kuningaskunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki. 1700-luvun alkupuoliskolla Berliini-C\xc3\xb6llnin vanhat puolustusmuurit purettiin ja uusi kaupunki ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6itiin tullimuurilla ja tulliporteilla. Edustavin n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 oli uusklassinen Brandenburgin portti, josta on my\xc3\xb6hemmin muodostunut yksi Berliinin tunnetuimmista symboleista ja n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksist\xc3\xa4._NEWLINE_1700-luvun aikana Preussi kohosi yhdeksi Euroopan mahtivaltioista, ja Berliini kasvoi Saksalais-roomalaisen keisarikunnan toiseksi suurimmaksi kaupungiksi heti Wienin j\xc3\xa4lkeen. Suurten rakennushankkeiden avulla Berliinist\xc3\xa4 muokattiin Preussille edustuskelpoinen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki. Fredrik I rakennutti vanhan kuninkaanlinnan uudelleen upeaksi barokkipalatsiksi. Unter den Lindenist\xc3\xa4 tuli kaupungin paraatikatu, jonka varrelle nousi kuninkaallisia palatseja ja muhkeita julkisia rakennuksia._NEWLINE_Vuonna 1806 Napoleonin sotajoukot valloittivat Preussin ja Berliinin. Napoleon piti kaupungissa n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n paraatin ja kuljetutti Brandenburgin portin nelivaljakkopatsaan Pariisiin. Seitsem\xc3\xa4n vuotta my\xc3\xb6hemmin, Napoleonin luhistuttua, nelivaljakko palautettiin Berliiniin._NEWLINE_1800-luku oli Berliiniss\xc3\xa4 voimakkaan kasvun aikaa, vuosisadan aikana kaupungin v\xc3\xa4kiluku yli kymmenkertaistui. Ensimm\xc3\xa4inen rautatieyhteys Berliinin ja Potsdamin v\xc3\xa4lille rakennettiin vuonna 1838. Berliini koki voimakkaan ja nopean teollistumisen. Kasvun taustalla olivat erityisesti tekstiilituotanto sek\xc3\xa4 kone- ja rautateollisuus. Vuosisadan puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 eteenp\xc3\xa4in s\xc3\xa4hk\xc3\xb6- ja kemianteollisuus voimistuivat.\n_START_SECTION_\nSaksan keisarikunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki\n_START_PARAGRAPH_\nBerliinist\xc3\xa4 tuli uuden Saksan keisarikunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki vuonna 1871. Valtakunnan keskuspankin sijoittaminen Berliiniin toi p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin mukanaan my\xc3\xb6s rahoittajat. Berliinin kulttuuriel\xc3\xa4m\xc3\xa4 kasvoi entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja Berliinist\xc3\xa4 alettiin puhua esimerkiksi Euroopan teatterimetropolina. Berliinin voimakas kasvu aiheutti my\xc3\xb6s sosiaalisia ja taloudellisia ongelmia. V\xc3\xa4est\xc3\xb6n ja liikenteen kasvun vuoksi vuonna 1896 alettiin rakentaa metroa sek\xc3\xa4 paikallisjunayhteyksi\xc3\xa4 esikaupunkialueille. Keskustan l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lle alettiin rakentaa vuokra-asuntoja, jotta ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isille olisi mahdollista vuokrata edullisia asuntoja._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen maailmansota johti Berliiniss\xc3\xa4 n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n. Talvella 1916\xe2\x80\x931917 ruoka-avun tarpeessa oli 150\xc2\xa0000 ihmist\xc3\xa4. Kaupungissa puhkesi lakkoja. Kun sota p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuonna 1918, keisari Vilhelm II erosi.\n_START_SECTION_\nWeimarin tasavallan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkina\n_START_PARAGRAPH_\nSosialisti Philipp Scheidemann ja kommunisti Karl Liebknecht julistivat lokakuun vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen kaupungin tasavallaksi. Seuraavina kuukausina kaupungissa k\xc3\xa4ytiin lukuisia katutaisteluita eri ryhmittymien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Joulukuussa 1918 Berliiniss\xc3\xa4 perustettiin Saksan kommunistinen puolue (Kommunistische Partei Deutschlands, KPD). Tammikuussa 1919 puolue yritti kaapata vallan niin sanotussa spartakistikapinassa, joka ep\xc3\xa4onnistui. 15. tammikuuta 1919 Karl Liebknecht ja Rosa Luxemburg surmattiin. _NEWLINE_Vuotta my\xc3\xb6hemmin, maaliskuussa 1920, oikeistolaisen Deutsche Vaterlandspartein perustaja Wolfgang Kapp puolestaan yritti kaataa hallituksen. Berliinin kasarmiv\xc3\xa4ki liittyi h\xc3\xa4nen joukkoihinsa ja valtasi hallitusrakennuksen. Weimarin tasavallan hallitus oli jo tuolloin j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt Berliinin. Yleislakko kuitenkin esti vallankaappauksen onnistumisen._NEWLINE_1. lokakuuta 1920 perustettiin Suur-Berliini, jossa Berliiniin liitettiin seitsem\xc3\xa4n muuta kaupunkia, 59 kyl\xc3\xa4\xc3\xa4 ja 27 kartanoaluetta. Tuolloin Suur-Berliiniss\xc3\xa4 oli 3\xc2\xa0804\xc2\xa0048 asukasta._NEWLINE_1920-luvun ensi vuosien taloudellisen h\xc3\xa4t\xc3\xa4tilan parannuttua vuodesta 1924 alkaen alkoi Berliinin kultakausi. Berliinist\xc3\xa4 tuli yksi Euroopan suurimmista teollisuuskaupungeista ja kulttuurikeskuksista. Paikallisjunaliikennekin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istettiin vuonna 1924, jolloin otettiin my\xc3\xb6s k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Tempelhofin lentoasema. Uusi infrastruktuuri oli tarpeen nelj\xc3\xa4n miljoonan asukkaan tarpeisiin. Lyhyt kukoistuskausi p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi maailmanlaajuiseen talouskriisiin vuonna 1929. Samana vuonna kansallissosialistinen puolue sai ensimm\xc3\xa4iset paikkansa kaupungin parlamentissa.\n_START_SECTION_\nKolmannen valtakunnan keskus\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1933 valtaan nousseen kansallissosialistisen puolueen johtaja Adolf Hitler halusi rakentaa Berliinist\xc3\xa4 uuden p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkinsa, Welthauptstadt Germanian. Suuri osa kaupungista oli tarkoitus purkaa ja rakentaa uudelleen. Rakennust\xc3\xb6iden my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kodittomiksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neille olisi hankittu asuintilaa karkottamalla juutalaiset kaupungista. L\xc3\xa4heisin keskitysleiri oli 35 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Oranienburgin pikkukaupungissa sijaitseva Oranienburg/Sachsenhausen._NEWLINE_Rakennusprojektit keskeytyiv\xc3\xa4t toisen maailmansodan vuoksi. L\xc3\xa4nsiliittoutuneet pommittivat Berliini\xc3\xa4 363 kertaa vuosina 1940\xe2\x80\x931945. Marraskuusta 1943 maaliskuuhun 1944 kaupunkiin kohdistettiin oma pommituskampanjansa. Berliini toimi viimeisen\xc3\xa4 sotan\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n\xc3\xa4 Euroopassa, kun puna-armeijan joukot saavuttivat sen huhtikuussa 1945. Kaupungista k\xc3\xa4ytiin ankara taistelu, ja muun muassa valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4talo raunioitui.\n_START_SECTION_\nJaettu Berliini\n_START_PARAGRAPH_\nToisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Saksa jaettiin nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n miehitysvy\xc3\xb6hykkeeseen, joita hallinnoivat Neuvostoliitto, Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska. Neuvostoliiton vy\xc3\xb6hykkeen sis\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt Berliini jaettiin my\xc3\xb6s nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n osaan n\xc3\xa4iden valtioiden kesken: l\xc3\xa4nsivallat hallinnoivat L\xc3\xa4nsi-Berliini\xc3\xa4, Neuvostoliitto It\xc3\xa4-Berliini\xc3\xa4. Neuvostoliitto irtisanoutui k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 miehitysvaltojen yhteishallinnosta vuonna 1948, sill\xc3\xa4 se ei tunnustanut sosiaalidemokraatti Ernst Reuterin valintaa pormestariksi ja asetti omalle vy\xc3\xb6hykkeelleen oman pormestarinsa. Kes\xc3\xa4kuusta 1948 toukokuuhun 1949 Neuvostoliitto piti L\xc3\xa4nsi-Berliini\xc3\xa4 piiritystilassa katkaisemalla kaikki maayhteydet ja rajoittamalla my\xc3\xb6s s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n ja kaasun saantia. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 Berliinin saarrosta kaupunki selviytyi l\xc3\xa4nsiliittoutuneiden j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4n massiivisen ilmasillan ansiosta._NEWLINE_Tilanne muuttui entist\xc3\xa4kin ongelmallisemmaksi, kun Saksan l\xc3\xa4nsivy\xc3\xb6hykkeist\xc3\xa4 muodostettiin vuonna 1949 Saksan liittotasavalta ja Neuvostoliiton vy\xc3\xb6hykkeest\xc3\xa4 Saksan demokraattinen tasavalta (DDR). DDR piti Berliini\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkinaan; k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkina tosin toimi vain It\xc3\xa4-Berliini. Saksan liittotasavalta puolestaan piti Berliini\xc3\xa4 omana osavaltionaan, jollainen kaupungin l\xc3\xa4nsiosa k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olikin. My\xc3\xb6s voittajavaltojen kesken Berliinin oikeudellinen status oli kiistanalainen. L\xc3\xa4nsiliittoutuneiden tulkinnan mukaan koko Berliiniss\xc3\xa4 ylint\xc3\xa4 valtaa k\xc3\xa4ytti nelj\xc3\xa4 miehitysvaltaa eik\xc3\xa4 kumpikaan Saksa; Neuvostoliitto puolestaan katsoi, ett\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Berliini kuului DDR:n alaisuuteen ja ett\xc3\xa4 miehitystila jatkui ainoastaan L\xc3\xa4nsi-Berliiniss\xc3\xa4._NEWLINE_Vuoteen 1961 saakka L\xc3\xa4nsi- ja It\xc3\xa4-Berliinin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 saattoi liikkua vapaasti, vaikka Saksojen v\xc3\xa4linen raja oli muualla tiukasti vartioitu. Koska L\xc3\xa4nsi-Berliinin kautta pakeni l\xc3\xa4nteen yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n it\xc3\xa4berliinil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja it\xc3\xa4saksalaisia, DDR rakensi vuonna 1961 Berliinin muurin, jolla se eristi L\xc3\xa4nsi-Berliinin It\xc3\xa4-Berliinist\xc3\xa4 ja DDR:st\xc3\xa4. Berliinin muuri jakoi kaupungin kahtia vuoteen 1989 asti, jolloin DDR poisti kansalaistensa matkustusrajoitukset. Berliinin muurin murtuminen oli valtava symbolinen tapahtuma ja l\xc3\xa4ht\xc3\xb6laukaus Euroopan sosialististen valtioj\xc3\xa4rjestelmien romahtamiselle. Muurin purkamisvuonna 1990 nelj\xc3\xa4 miehitysvaltaa luovuttivat hallintaoikeutensa Berliiniin yhdistyneelle Saksalle niin kutsutussa kaksi plus nelj\xc3\xa4 -sopimuksessa (virallisesti englanniksi Treaty on the Final Settlement with Respect to Germany).\n_START_SECTION_\nYhdistyneen Saksan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki\n_START_PARAGRAPH_\nSaksojen yhdistymisen seurauksena my\xc3\xb6s Berliinist\xc3\xa4 tuli j\xc3\xa4lleen yksi kaupunki. Saksan liittop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 20. kes\xc3\xa4kuuta 1991 vain pienell\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nierolla siirty\xc3\xa4 Bonnista Berliiniin. Saksan liittop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t ja hallitus p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t muuttamaan Bonnista Berliiniin kuitenkin vasta vuonna 1999. Yhdistymisen j\xc3\xa4lkeen Berliini\xc3\xa4 on rakennettu ja kunnostettu paljon, mink\xc3\xa4 vuoksi kaupunkia kutsuttu jopa \xe2\x80\x9dEuroopan suurimmaksi rakennusty\xc3\xb6maaksi\xe2\x80\x9d. Kaupungin talous ei ole kohentunut toivotulla tavalla, vaan kaupunki on ollut konkurssin partaalla.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nJoulukuussa 2008 Berliinin v\xc3\xa4kiluku oli 3\xc2\xa0431\xc2\xa0473 asukasta. Berliinill\xc3\xa4 on pitk\xc3\xa4t perinteet maahanmuuttokaupunkina, ja sen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 on etniselt\xc3\xa4 taustaltaan hyvin kirjava. Muita leimallisia piirteit\xc3\xa4 ovat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa maallistuneisuus ja vaihtoehtoista el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapaa edustavien, kuten homojen ja lesbojen, suhteellinen yliedustus. Kaupunki houkuttelee my\xc3\xb6s runsaasti taiteilijoita sek\xc3\xa4 vaihtoehtoel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 ja individualistisia arvoja arvostavia ihmisi\xc3\xa4 liberaalilla el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntyylill\xc3\xa4\xc3\xa4n, modernilla zeitgeistilla ja alhaisella elinkustannusten tasolla.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4kiluvun kehitys\n_START_PARAGRAPH_\nAluksi Berliinin v\xc3\xa4kiluku kehittyi hitaasti, eik\xc3\xa4 kaupunki ollut Saksan mittakaavassa kovinkaan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4. Vuonna 1500 Berliinin ja C\xc3\xb6llnin v\xc3\xa4kiluku oli vain 12\xc2\xa0000, ja 1600-luvulla se viel\xc3\xa4 puoliintui muun muassa kolmikymmenvuotisen sodan seurauksena. Vaaliruhtinas Fredrik Vilhelm kuitenkin aloitti aktiivisen maahanmuuttopolitiikan ja kutsui kaupunkiin muun muassa runsaasti ranskalaisia hugenotteja, joita vainottiin kotimaassaan uskonsa takia. V\xc3\xa4kiluku k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi voimakkaaseen kasvuun ja nousi vuoteen 1709 menness\xc3\xa4 noin 55\xc2\xa0000 henkeen. My\xc3\xb6hemmin teollistuminen sek\xc3\xa4 Berliinin nousu yhdistyneen Saksan keisarikunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungiksi kiihdyttiv\xc3\xa4t kasvua entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja vuonna 1877 ylitettiin jo miljoonan asukkaan raja. Vuonna 1920 toteutettu suuri kuntaliitos, jossa lukuisia naapurikaupunkeja ja -kuntia liitettiin Berliiniin, nosti v\xc3\xa4kiluvun kertaheitolla 3,8 miljoonaan ja Berliinin Manner-Euroopan suurimmaksi kaupungiksi. Ylimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4kiluku k\xc3\xa4vi vuonna 1943 noin 4,3 miljoonassa, mutta toisen maailmansodan seurauksena se laski v\xc3\xa4liaikaisesti 2,8 miljoonaan. Sodan j\xc3\xa4lkeen, Berliinin jakauduttua kahtia, It\xc3\xa4-Berliini menetti jatkuvasti asukkaita L\xc3\xa4nsi-Berliinille, kunnes Berliinin muuri rakennettiin vuonna 1961. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen L\xc3\xa4nsi-Berliiniin v\xc3\xa4kilukua kasvattivat muun muassa Etel\xc3\xa4-Euroopasta ja Turkista tulleet maahanmuuttajat. It\xc3\xa4-Berliiniin puolestaan saapui vierasty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 Vietnamista. Muurin murtuminen vuonna 1989 lis\xc3\xa4si v\xc3\xa4est\xc3\xb6n vaihtuvuutta. Vaikka sen j\xc3\xa4lkeen yli miljoona ihmist\xc3\xa4 on muuttanut kaupungista pois, uudet tulokkaat \xe2\x80\x93 muun muassa It\xc3\xa4-Euroopasta saapuneet, osittain saksalaistaustaisetkin ihmiset \xe2\x80\x93 ovat pit\xc3\xa4neet v\xc3\xa4kiluvun suhteellisen vakaana 3,4 miljoonan tiet\xc3\xa4miss\xc3\xa4._NEWLINE_Suurimman osan 1990-lukua ja 2000-vuosikymment\xc3\xa4 syntyvyys oli alhaisempaa kuin kuolleisuus, ja ainoastaan muuttovoitto esti kaupungin v\xc3\xa4kilukua laskemasta. Vuosina 2007 ja 2008 syntyi taas enemm\xc3\xa4n ihmisi\xc3\xa4 kuin kuoli.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6n koostumus\n_START_PARAGRAPH_\nBerliinin asukkaat edustavat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteens\xc3\xa4 195 eri kansalaisuutta. Ulkomaiden kansalaisia oli hein\xc3\xa4kuussa 2008 noin 473\xc2\xa0000 eli 14,1\xc2\xa0prosenttia kaupungin v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4lle tulevat Saksan kansalaisuuden saaneet ulkomaalaistaustaiset henkil\xc3\xb6t, joiden tarkkaa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 on vaikea arvioida, koska heit\xc3\xa4 on jo monessa polvessa, eik\xc3\xa4 ole selv\xc3\xa4\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4\xc3\xa4 sille, miss\xc3\xa4 vaiheessa ihminen lakkaa olemasta \xe2\x80\x9dulkomaalaistaustainen\xe2\x80\x9d ja muuttuu \xe2\x80\x9doikeaksi\xe2\x80\x9d saksalaiseksi. Vuonna 2006 Saksan kansalaisuuden sai yhteens\xc3\xa4 8\xc2\xa0186 ulkomaalaista berliinil\xc3\xa4ist\xc3\xa4. Vuonna 2007 suurin yksitt\xc3\xa4inen ulkomaalaisten ryhm\xc3\xa4 olivat Turkin kansalaiset, joita oli 113\xc2\xa0779, ja Berliini\xc3\xa4 kutsutaankin usein \xe2\x80\x9dsuurimmaksi turkkilaiskaupungiksi Turkin ulkopuolella\xe2\x80\x9d. Seuraavaksi suurimpina alkuper\xc3\xa4maina tulivat Puola (44\xc2\xa0400), Serbia (23\xc2\xa0370), Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 (14\xc2\xa0615), Italia (14\xc2\xa0446), Yhdysvallat (13\xc2\xa0761), Ranska (12\xc2\xa0611), Vietnam (11\xc2\xa0615), Kroatia (11\xc2\xa0029), Bosnia ja Hertsegovina (10\xc2\xa0576), Yhdistynyt kuningaskunta (9\xc2\xa0797), Kreikka (9\xc2\xa0749), It\xc3\xa4valta (8\xc2\xa0813), Ukraina (8\xc2\xa0709), Libanon (7\xc2\xa0691), Espanja (6\xc2\xa0637), Bulgaria (6\xc2\xa0621), Kiina (6\xc2\xa0013) ja Thaimaa (5\xc2\xa0878).  Korkein ulkomaalaisten osuus on Mitten hallintoalueella (28,3\xc2\xa0% ulkomaan kansalaisia). Vuonna 2006 26\xc2\xa0prosentilla v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 arvioitiin olevan ulkomaalaistausta, ja noin puolella n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 oli Saksan kansalaisuus joko Saksassa syntymisen tai hankitun kansalaisuuden takia. Noin 40\xc2\xa0prosentilla kaupungin alle 18-vuotiaista oli ulkomaalaistausta, mik\xc3\xa4 tarkoittaa, ett\xc3\xa4 he joko ovat syntyneet ulkomailla tai v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n toinen vanhemmista on ulkomaalaistaustainen. Saksan noin miljoonasta laittomasta siirtolaisesta per\xc3\xa4ti nelj\xc3\xa4nneksen eli noin 250\xc2\xa0000 hengen arvioidaan asuvan Berliiniss\xc3\xa4. _NEWLINE_Berliini on ollut suosittu muuttokohde my\xc3\xb6s monille sosiaalisille erikoisryhmille. Saksojen jaon aikana L\xc3\xa4nsi-Berliinin asukkaiden ei tarvinnut palvella L\xc3\xa4nsi-Saksan armeijassa, mink\xc3\xa4 johdosta monet l\xc3\xa4nsisaksalaiset nuoret miehet muuttivat sinne. Vapaamielisen ilmapiirins\xc3\xa4 takia Berliini houkuttelee my\xc3\xb6s esimerkiksi seksuaaliv\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6ihin kuuluvia. Heihin lukeutuva Berliinin pormestari Klaus Wowereit nauttii varsin suurta kansansuosiota._NEWLINE_Berliini on hyvin maallistunut kaupunki: 59\xc2\xa0% asukkaista ei kuulu mihink\xc3\xa4\xc3\xa4n kirkkokuntaan. Luterilaisia on 22,3\xc2\xa0%, katolisia 9,1\xc2\xa0% ja muihin kristillisiin kirkkokuntiin kuuluvia 2,7\xc2\xa0%. Muslimien osuus on 6,2\xc2\xa0%, muiden uskontojen 0,6\xc2\xa0%. Entisen It\xc3\xa4blokin maista tulevan siirtolaisuuden vuoksi Saksan ja etenkin Berliinin juutalaisyhteis\xc3\xb6 on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n maailman nopeimmin kasvava.\n_START_SECTION_\nMurre\n_START_PARAGRAPH_\nBerliinin ja Brandenburgin alueella puhuttu Berlinisch tai Berlinerisch ei oikeastaan ole murre vaan kehittyv\xc3\xa4 ja vaikutteille altis suurkaupungin kieli. Vuosisatojen ajan Berliiniin saapunut muuttovirta on j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt kieleen j\xc3\xa4lkens\xc3\xa4. Kaupungille ominaiset ilmaisut, \xc3\xa4\xc3\xa4nteet ja sanonnat kertovat usein juuri kaupunkiin asettuneiden muuttajien alkuper\xc3\xa4st\xc3\xa4. Esimerkiksi sana ich \xe2\x80\x99min\xc3\xa4\xe2\x80\x99 sopii hyvin suomalaiseen suuhun: se lausutaan berlinischiksi [\xc9\xaak] eik\xc3\xa4 [\xc9\xaa\xc3\xa7].\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki\n_START_PARAGRAPH_\nSaksan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkina Berliini on yksi Euroopan vaikutusvaltaisimmista poliittisista keskuksista. Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen menett\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiaseman Berliini sai muodollisesti takaisin jo Saksan yhdistyess\xc3\xa4 vuonna 1990, mutta vasta seuraavana vuonna varmistui, ett\xc3\xa4 keskeiset valtiovallan elimet siirrett\xc3\xa4isiin my\xc3\xb6s konkreettisesti Bonnista Berliiniin. Liittopresidentin virasto muutti Berliiniin vuonna 1994, ja liittop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t, p\xc3\xa4\xc3\xa4osa hallituksesta sek\xc3\xa4 osavaltioita edustava liittoneuvosto seurasivat per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuosina 1999\xe2\x80\x932000. Muuttoprojekti sai virallisen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksens\xc3\xa4 hallitusta johtavan liittokanslerin asetuttua vastavalmistuneeseen virastoonsa vuonna 2001. Liittovaltiona Saksa on kuitenkin v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n keskusjohtoinen maa kuin esimerkiksi Suomi, ja suuri osa ministeri\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ja muista valtion virastoista sijaitsee edelleen Bonnissa ja muissa kaupungeissa, eik\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 kaikkia ole tarkoituskaan siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 Berliiniin.\n_START_SECTION_\nOsavaltio ja kaupunki\n_START_PARAGRAPH_\nBerliini on oma osavaltionsa (saks. Bundesland) ja kaupunkivaltio (saks. Stadtstaat), mist\xc3\xa4 johtuen sill\xc3\xa4 on varsin laajat oikeudet p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 omista asioistaan liittovaltion hallituksesta riippumatta. Berliinin lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6elin eli parlamentti (saks. Abgeordnetenhaus) pit\xc3\xa4\xc3\xa4 majaansa entisess\xc3\xa4 Preussin maap\xc3\xa4ivien rakennuksessa. Osavaltion hallituksen muodostaa Berliinin senaatti, joka koostuu pormestarista ja enint\xc3\xa4\xc3\xa4n kahdeksasta muusta senaattorista._NEWLINE_Vuodesta 2014 l\xc3\xa4htien pormestarina on toiminut SPD:n eli sosiaalidemokraattien Michael M\xc3\xbcller. Vuoden 2011 osavaltiovaalien j\xc3\xa4lkeen muodostettiin SPD:n ja CDU:n eli konservatiivien koalitiohallitus. Osavaltioparlamentissa SPD:ll\xc3\xa4 on 47 ja CDU:lla 39 paikkaa. Lis\xc3\xa4ksi edustettuina ovat Liittouma 90/Vihre\xc3\xa4t (29 paikkaa), Vasemmistopuolue (19 paikkaa) ja Piraattipuolue (15 paikkaa). Pienpuolueet eiv\xc3\xa4t ole edustettuina, sill\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on viiden prosentin \xc3\xa4\xc3\xa4nikynnys._NEWLINE_Toisin kuin suomalaisissa kaupungeissa, my\xc3\xb6s Berliinin 12 hallintoalueella (Bezirk) on jonkin verran itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4nt\xc3\xa4valtaa. Niill\xc3\xa4 on omat parlamenttinsa (Bezirksverordnetenversammlung), jotka valitaan paikallisvaaleissa. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 vaaleissa \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeutettuja ovat kaikki alueella asuvat EU:n kansalaiset, my\xc3\xb6s muut kuin saksalaiset, ja \xc3\xa4\xc3\xa4nikynnys on vain kolme prosenttia. Hallintoalueen hallituksena toimii \xe2\x80\x9dhallintoaluevirasto\xe2\x80\x9d (Bezirksamt), joka koostuu hallintoalueen pormestarista (Bezirksb\xc3\xbcrgermeister) ja valtuutetuista (Bezirksstadtrat).\n_START_SECTION_\nJulkinen liikenne\n_START_PARAGRAPH_\nBerliinin julkinen liikenne hoidetaan metrojunilla, kaupunkijunilla, raitiovaunuilla, busseilla ja lautoilla. P\xc3\xa4\xc3\xa4vastuun liikenteen py\xc3\xb6ritt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 kantaa kaupungin omistama liikelaitos Berliner Verkehrsbetriebe (BVG); ainoastaan kaupunkijunaliikenne on erillisen, Deutsche Bahnin omistaman yhti\xc3\xb6n vastuulla. Berliinin ja Brandenburgin alueella toimivat joukkoliikenneyhti\xc3\xb6t muodostavat Verkehrsverbund Berlin-Brandenburg (VBB) -nimisen yhteis\xc3\xb6n, jossa voi kaikkialla matkustaa samalla lipulla._NEWLINE_Berliinin joukkoliikenteen tukirangan muodostavat S-Bahn eli kaupunkirata ja U-Bahn eli metro. P\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa maanpinnan alapuolella liikenn\xc3\xb6iv\xc3\xa4 metro avattiin vuonna 1902. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n 144,9\xc2\xa0kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 metroverkolla on yhdeks\xc3\xa4n linjaa ja 170 asemaa. P\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa maanp\xc3\xa4\xc3\xa4llisen kaupunkiradan puolestaan katsotaan syntyneen vuonna 1924, jolloin useita vuosikymmeni\xc3\xa4 aiemmin rakennettua rataverkkoa alettiin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ist\xc3\xa4\xc3\xa4. Nimens\xc3\xa4 mukaisesti kaupunkirata sijoittuu l\xc3\xa4hes kokonaan Berliinin rajojen sis\xc3\xa4puolelle; kauemmas ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n ajavat erilliset l\xc3\xa4hijunat (RegionalBahn). Kaupunkiradan 331\xc2\xa0kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 verkko k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 15 linjaa ja 165 asemaa. Kaupunkiradalla kulkee joka arkip\xc3\xa4iv\xc3\xa4 1,3 miljoonaa matkustajaa ja metrolla 1,4 miljoonaa, vuositasolla luvut ovat 375,8 ja 457,9 miljoonaa._NEWLINE_Kolmatta raideliikenteen muotoa Berliiniss\xc3\xa4 edustaa raitiotie (Stra\xc3\x9fenbahn eli Tram), joka aloitti liikenn\xc3\xb6imisen hevosk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isen\xc3\xa4 vuonna 1865. Vaikka L\xc3\xa4nsi-Berliinin raitiotieverkko purettiin 1960-luvulla, It\xc3\xa4-Berliinin puolella s\xc3\xa4ilynyt, nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n 187,7\xc2\xa0kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 verkko kuuluu edelleen maailman suurimpiin. Sill\xc3\xa4 liikkuu joka p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 560\xc2\xa0000 matkustajaa (vuodessa 171 miljoonaa). Tihe\xc3\xa4sti liikenn\xc3\xb6idyist\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4linjoista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nimityst\xc3\xa4 MetroTram. Raitiotieverkkoa on laajennettu muutaman kilometrin verran entisen L\xc3\xa4nsi-Berliinin puolelle. Verkkoa suunnitellaan edelleen laajennettavan erityisesti reuna-alueilla._NEWLINE_Raitiotiet\xc3\xa4 suuremmat matkustajam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t (350 miljoonaa vuodessa) on kuitenkin bussilinjoilla. Bussiliikennett\xc3\xa4 Berliiniss\xc3\xa4 on ollut vuodesta 1847 l\xc3\xa4htien, aluksi kulkuneuvot olivat hevosk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isi\xc3\xa4. Raitiotielinjojen tapaan erotellaan tavalliset bussilinjat ja tihe\xc3\xa4sti, enimm\xc3\xa4kseen viiden minuutin v\xc3\xa4lein liikenn\xc3\xb6idyt MetroBus-linjat. Muita bussikategorioita ovat pikabussit (ExpressBus), jotka pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4t vain valituilla pys\xc3\xa4keill\xc3\xa4, sek\xc3\xa4 y\xc3\xb6bussit (Nachtbus). J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4iset on tarkoitettu etenkin arki\xc3\xb6in\xc3\xa4 liikkuvia varten; viikonloppuisin ja ennen juhlapyhi\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes kaikki kaupunkirata-, metro-, MetroTram- ja MetroBus-linjat ajavat l\xc3\xa4pi y\xc3\xb6n, joskin harvennetulla vuorov\xc3\xa4lill\xc3\xa4._NEWLINE_Liikennev\xc3\xa4lineiden valikoimaa t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4\xc3\xa4 kuusi lauttalinjaa, jotka kulkevat Berliinin j\xc3\xa4rvill\xc3\xa4 ja joilla. Kaksi linjaa liikenn\xc3\xb6i ymp\xc3\xa4ri vuoden ja loput kev\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 syksyyn.\n_START_SECTION_\nAuto- ja kevyt liikenne\n_START_PARAGRAPH_\nKuten muissakin Saksan suurissa kaupungeissa, yksityisautoilun suosio on Berliiniss\xc3\xa4 verrattain v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen \xe2\x80\x93 kaupungissa on vain 289 autoa tuhatta asukasta kohti, koko maan keskiarvon ollessa 472. Auton sijasta berliinil\xc3\xa4iset k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t paljon julkista liikennett\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4\xc3\xa4, sik\xc3\xa4li kuin eiv\xc3\xa4t kulje jalan. Py\xc3\xb6r\xc3\xa4ilyn osuus kaupungin koko liikenteest\xc3\xa4 on 15 prosenttia._NEWLINE_Berliinin katuverkon pituus on 5343,2\xc2\xa0km (tammikuu 2006). Brandenburgin puolella Berliini\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i keh\xc3\xa4m\xc3\xa4inen moottoritie eli Autobahn A10. Berliinin alueella sijaitsee l\xc3\xa4ntist\xc3\xa4 keskustaa kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4, puolikaaren muotoinen moottoritie A100 sek\xc3\xa4 joitakin s\xc3\xa4teitt\xc3\xa4isi\xc3\xa4, A10:n ja A100:n yhdist\xc3\xa4vi\xc3\xa4 moottoriteit\xc3\xa4, joukossa entinen kilparata AVUS (nykyinen A115) sek\xc3\xa4 toukokuussa 2008 valmistunut A113. Kaupunkimoottoriteill\xc3\xa4 nopeusrajoitus on yleens\xc3\xa4 80\xc2\xa0km/h, muilla l\xc3\xa4pikulkuv\xc3\xa4ylill\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 50\xc2\xa0km/h ja paikalliskaduilla yleens\xc3\xa4 30\xc2\xa0km/h. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen nopeusrajoituksen piiriin kuuluu 73 prosenttia kaikista kaduista._NEWLINE_Ruuhkamaksuja Berliiniss\xc3\xa4 ei ole, mutta maaliskuussa 2007 s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin koko Saksaa koskeva laki, joka toi k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n uudentyyppiset, autojen p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6luokituksiin perustuvat ajorajoitukset. Tietyn p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6tason alittavat ajoneuvot voidaan varustaa punaisella, keltaisella tai vihre\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tarralla, joka ilmoittaa p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6jen suuruuden. Er\xc3\xa4iden muiden saksalaiskaupunkien keskustojen tavoin Berliinin keh\xc3\xa4radan sis\xc3\xa4puolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 alue julistettiin vuoden 2008 alussa niin sanotuksi ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6vy\xc3\xb6hykkeeksi (saks. Umweltzone), jonka alueella suurip\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6isten autojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4minen on kielletty\xc3\xa4. S\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6s koskee sek\xc3\xa4 ulkopuolelta alueelle pyrkivi\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 sill\xc3\xa4 asuvia ihmisi\xc3\xa4, joita on Berliinin tapauksessa noin 1,1 miljoonaa.\n_START_SECTION_\nRautatieliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nBerliini on kansainv\xc3\xa4lisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 rautatieliikenteen solmukohta: vuonna 2006 avattu uusi Berliinin p\xc3\xa4\xc3\xa4rautatieasema on Euroopan suurin risteysasema. Kaukoliikennett\xc3\xa4 palvelevat lis\xc3\xa4ksi S\xc3\xbcdkreuzin, Gesundbrunnenin, Ostbahnhofin ja Spandaun asemat. Kaikilta n\xc3\xa4ilt\xc3\xa4 asemilta on suoria yhteyksi\xc3\xa4 useisiin Euroopan maihin, ja niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t my\xc3\xb6s ICE-luotijunat. Seutuliikennett\xc3\xa4 (RegionalBahnia) palvelee Berliiniss\xc3\xa4 yhteens\xc3\xa4 22 asemaa. Berliinin laajin rautatiej\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 on kuitenkin kaupungin sis\xc3\xa4isen julkisen liikenteen piiriin laskettava kaupunkirata eli S-Bahn, jonka verkostolla sijaitsee yhteens\xc3\xa4 165 asemaa (ks. yll\xc3\xa4).\n_START_SECTION_\nLentoliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nBerliiniss\xc3\xa4 toimii t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 kaksi kaupallista lentoasemaa: Tegel (TXL), joka sijaitsee l\xc3\xa4ntisen keskustan tuntumassa, ja Sch\xc3\xb6nefeld (SXF), joka sijaitsee kaupungin etel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 rajalla Brandenburgissa. Tempelhofin kaupunginosassa sijainnut Tempelhofin lentoasema (THF) suljettiin lokakuussa 2008. My\xc3\xb6s Tegelin lentoasema on tarkoitus sulkea ja keskitt\xc3\xa4\xc3\xa4 lentoliikenne Sch\xc3\xb6nefeldin lentoaseman paikalle nousevaan uuteen, Berlin Brandenburg Internationaliksi (BBI) nimettyyn suurlentoasemaan.\n_START_SECTION_\nVesiliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nBerliinin vesiliikenne ei rajoitu julkisen liikenteen lauttoihin (ks. yll\xc3\xa4) ja turisteille kiertoajeluita tarjoaviin sightseeing-lauttoihin, vaan my\xc3\xb6s rahtikuljetuksia on runsaasti, sill\xc3\xa4 joet ja kanavat yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4t kaupungin sek\xc3\xa4 Pohjan- ett\xc3\xa4 It\xc3\xa4mereen. Berliiniss\xc3\xa4 on nelj\xc3\xa4 rahtisatamaa: Osthafen it\xc3\xa4isen keskustan tuntumassa Friedrichshain-Kreuzbergiss\xc3\xa4, Hafen Neuk\xc3\xb6lln Neuk\xc3\xb6llniss\xc3\xa4, S\xc3\xbcdhafen Spandaussa sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4ntisen keskustan tuntumassa, Moabitissa sijaitseva Westhafen, joka on n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 suurin. Siihen n\xc3\xa4hden, ett\xc3\xa4 Berliini on sis\xc3\xa4maakaupunki, satamien yhteenlaskettu tavaraliikenne on huomattava: noin nelj\xc3\xa4 miljoonaa tonnia vuodessa (vastaa suunnilleen Turun satamaa).\n_START_SECTION_\nMedia\n_START_PARAGRAPH_\nBerliiniss\xc3\xa4 sijaitsee lukuisia televisio- ja radioasemia, niin alueellisia, kansallisia kuin kansainv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4kin. Berliiniss\xc3\xa4 ilmestyy enemm\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4lehti\xc3\xa4 kuin miss\xc3\xa4\xc3\xa4n toisessa saksalaisessa kaupungissa: muun muassa Berliner Zeitung, Der Tagesspiegel, Die Tageszeitung, Berliner Kurier, Berliner Morgenpost sek\xc3\xa4 sanomalehdist\xc3\xa4 kaikkein tunnetuin Die Welt, jota luetaan ymp\xc3\xa4ri Saksaa ja joka siirsi p\xc3\xa4\xc3\xa4majansa Hampurista Berliiniin. Koska Berliini on Saksan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki, siell\xc3\xa4 on runsaasti toimittajia ja kirjeenvaihtajia kaikkialta Saksasta ja maailmasta.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nBerliiniss\xc3\xa4 toimii nelj\xc3\xa4 yliopistoa ja useita muita oppilaitoksia. Opiskelijoita lasketaan kaupungissa olevan yhteens\xc3\xa4 130\xc2\xa0000. Kolme suurta yliopistoa ovat kaupungin vanhin Humboldt-yliopisto (n. 37 000 opiskelijaa),  Berliinin jakamisen j\xc3\xa4lkeen l\xc3\xa4nsipuolelle perustettu Freie Universit\xc3\xa4t Berlin (noin  34\xc2\xa0000 opiskelijaa) ja teknillinen yliopisto Technische Universit\xc3\xa4t Berlin (28\xc2\xa0000 opiskelijaa). Taideyliopisto Universit\xc3\xa4t der K\xc3\xbcnste on selv\xc3\xa4sti pienempi (4\xc2\xa0300 opiskelijaa). Siell\xc3\xa4 annetaan opetusta sek\xc3\xa4 musiikissa ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytt\xc3\xb6m\xc3\xb6taiteissa, kuvataiteissa arkkitehtuurissa, mediasuunnittelussa ja muotoilussa. Berliiniss\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skentelee yhteens\xc3\xa4 62\xc2\xa0000 tiedemiest\xc3\xa4 tutkimus- ja kehitysty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kaupungin yliopistoissa ja tutkimusinstituuteissa.\n_START_SECTION_\nTerveyspalvelut\n_START_PARAGRAPH_\nBerliinill\xc3\xa4 on pitk\xc3\xa4 perinne l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisen teknologian keskuksena.  L\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen historiaan vaikuttanut runsaasti berliinil\xc3\xa4iset tiedemiehet, kuten patologiaa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti kehitt\xc3\xa4nyt ja leukemian l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt Rudolf Virchow sek\xc3\xa4 mikrobiologian uranuurtajana tunnettu Robert Koch.  _NEWLINE_Charit\xc3\xa9n sairaalakompleksi on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Euroopan suurin yliopistollinen sairaala.  Se on perustettu jo vuonna 1710, joten se on my\xc3\xb6s yksi Euroopan vanhimmista yh\xc3\xa4 toiminnassa olevista sairaaloista. Sairaalassa on 3\xc2\xa0300 vuodepaikkaa, opiskelijoita noin 8\xc2\xa0000 ja henkil\xc3\xb6kuntaa noin 14\xc2\xa0000, ja lis\xc3\xa4ksi sill\xc3\xa4 on yli 60 leikkaussalia ja yli miljardin euron vuosivaihto.  Charit\xc3\xa9 on Berliinin vapaan yliopiston ja Humboldtin Berliinin yliopiston yhteinen instituutio, mukaan lukien laaja valikoima instituutteja ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisi\xc3\xa4 p\xc3\xa4tevyyskeskuksia. Niiden joukossa on saksalainen syd\xc3\xa4nkeskus, joka on yksi maineikkaimmista elinsiirtokeskuksista, Max-Delbr\xc3\xbcck-Center molekyylil\xc3\xa4\xc3\xa4kett\xc3\xa4 varten ja Max-Planck-Institute molekyyligenetiikkaa varten. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi monet teollisuuden yhti\xc3\xb6iden tutkimusosastot, kuten Siemens ja Schering, t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4v\xc3\xa4t tieteellist\xc3\xa4 tutkimusta ja osaamista.\n_START_SECTION_\nMoninapaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nBerliinin nykyisten rajojen sis\xc3\xa4puolella on monia alueita, jotka olivat jo keskiajalla itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kyli\xc3\xa4 tai kaupunkeja. Jotkut niist\xc3\xa4 ovat jopa vanhempia kuin Berliini itse, esimerkiksi Spandau tai K\xc3\xb6penick. Muun muassa t\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Berliinin muurin aikaisesta jaosta johtuen Berliinill\xc3\xa4 ei ole yht\xc3\xa4 ylivoimaista keskustaa, jota ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6isiv\xc3\xa4t pelk\xc3\xa4t l\xc3\xa4hi\xc3\xb6t, vaan sill\xc3\xa4 on useampia pitk\xc3\xa4n ajan saatossa muodostuneita, seudulliselta vetovoimaltaan eritasoisia keskustoja. Keskustatoiminnot, kuten palvelut ja ty\xc3\xb6paikat, jakautuvat melko laajalle alueelle, ja liikennej\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 on pitk\xc3\xa4lti verkostomainen, niin ett\xc3\xa4 tarve varsinaisessa keskustassa asioimiselle on monille v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen. _NEWLINE_Varsinaisia keskustoja Berliinill\xc3\xa4 ajatellaan usein olevan kaksi. Toinen on l\xc3\xa4ntinen keskusta (\xe2\x80\x9dCity West\xe2\x80\x9d) Zoologischer Gartenin rautatieaseman, Kurf\xc3\xbcrstendammin, Breitscheidplatzin ja Tauentzienstra\xc3\x9fen ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 Charlottenburgin ja Sch\xc3\xb6nebergin kaupunginosissa. Toinen on it\xc3\xa4inen tai historiallinen keskusta Mitten kaupunginosassa, eritysesti Unter den Lindenin, Friedrichstra\xc3\x9fen, Hackescher Marktin ja Alexanderplatzin ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4. Palvelutasoltaan ja kaupunkikuvaltaan keskustamaisia alueita l\xc3\xb6ytyy kuitenkin my\xc3\xb6s monista muista kaupunginosista, esimerkiksi kauppakatu Schlo\xc3\x9fstra\xc3\x9fen varrelta Steglitzist\xc3\xa4 tai Karl-Marx-Stra\xc3\x9fen varrelta Neuk\xc3\xb6llnist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKantakaupunki ja esikaupunkialueet\n_START_PARAGRAPH_\nAlue, jota suomeksi voisi kutsua kantakaupungiksi (saksaksi yleens\xc3\xa4 Innenstadt), kattaa keh\xc3\xa4radan sis\xc3\xa4puolisen alueen sek\xc3\xa4 paikoitellen useita kilometrej\xc3\xa4 sen ymp\xc3\xa4rille ulottuvan vy\xc3\xb6hykkeen (esimerkiksi Wedding ja Friedenau sijaitsevat keh\xc3\xa4radan ulkopuolella). M\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4st\xc3\xa4 riippuen alue on halkaisijaltaan 10\xe2\x80\x9315 kilometri\xc3\xa4. Berliinin\xe2\x80\x93Brandenburgin tilastokeskuksen Innenstadtiksi m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alueella asuu noin 1,2 miljoonaa ihmist\xc3\xa4. Alueelle ovat tunnusomaisia 1800-luvun eli Gr\xc3\xbcnderzeit-kauden ja vilhelmiinisen ajan tiiviit umpikorttelit. Kivijalkakaupat ja runsaat muut palvelut tekev\xc3\xa4t alueesta el\xc3\xa4v\xc3\xa4isen. Talot ovat yleens\xc3\xa4 noin 5-kerroksisia; keskikaupunkia kohti ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4 kerrosluku nousee hieman, mutta selv\xc3\xa4sti ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n korkeammat tornit ovat harvassa. Alkuper\xc3\xa4isen luonteensa hyvin s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4neit\xc3\xa4 alueita l\xc3\xb6ytyy muun muassa Prenzlauer Bergist\xc3\xa4, Friedrichshainista, Kreuzbergista, Neuk\xc3\xb6llnist\xc3\xa4, Sch\xc3\xb6nebergist\xc3\xa4, Wilmersdorfista ja Charlottenburgista. Toisessa maailmansodassa tuhoutuneita alueita j\xc3\xa4lleenrakennettaessa etenkin It\xc3\xa4-Berliiniin syntyi kuitenkin my\xc3\xb6s aiemmasta kaupunkikuvasta t\xc3\xa4ysin poikkeavia alueita, kuten Karl-Marx-Alleen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6._NEWLINE_Vilhelmiinisen Berliinin liepeille rakennettiin 1900-luvun alkupuolella paljon Siedlungeja (uudisrakennusalueita), jotka ovat v\xc3\xa4ljempi\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n vilkkaita (esimerkiksi kuuluisa Hufeisensiedlung Britziss\xc3\xa4). Kaupungin reuna-alueita kohti ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4 rakentaminen muuttuu matalammaksi ja kyl\xc3\xa4m\xc3\xa4isemm\xc3\xa4ksi mutta on silti tiivist\xc3\xa4, niin ett\xc3\xa4 raja asutuksen ja maaseudun v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on jyrkk\xc3\xa4. Reuna-alueiden ilmett\xc3\xa4 hallitsevat pientalot, erityisesti kaupunkihuvilat (Stadtvilla, yleens\xc3\xa4 noin 2\xe2\x80\x933-kerroksisia, yhden tai useampia huoneistoja k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 taloja omalla tontilla). Monet n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 alueista ovat varsin kalliita, esimerkiksi Zehlendorf tai Dahlem. Paikoitellen reuna-alueilla sijaitsee my\xc3\xb6s korkeampia kerrostalol\xc3\xa4hi\xc3\xb6it\xc3\xa4. T\xc3\xa4llaisia rakennettiin etenkin DDR:n aikana It\xc3\xa4-Berliiniin (esimerkiksi Marzahn, Hellersdorf, Hohensch\xc3\xb6nhausen), mutta muutamia samantapaisia alueita l\xc3\xb6ytyy my\xc3\xb6s l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4, kuten M\xc3\xa4rkisches Viertel.\n_START_SECTION_\nKuuluisat monumentit\n_START_PARAGRAPH_\nHistoriastaan johtuen Berliini on kaupunkikuvaltaan hyvin hajanainen ja vaihteleva. Paljon vanhaa rakennuskantaa tuhoutui toisessa maailmansodassa mutta my\xc3\xb6s rauhanaikaisissa uudistushankkeissa. Kaupungissa n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4t monen eri aikakauden ja yhteiskuntaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n arkkitehtoniset ihanteet rinta rinnan. Berliini ei ole erityisen kauniin kaupungin maineessa, mutta monet arvostavat nimenomaan sen monipuolisuutta ja v\xc3\xa4rikkyytt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nYksitt\xc3\xa4iset keskiajan ja renessanssin monumentit\n_START_PARAGRAPH_\nKaikkein vanhimmasta Berliinist\xc3\xa4 ei ole s\xc3\xa4ilynyt paljoa. Kaupungin keskiaikainen ydin, Nikolaiviertel (Nikolaikortteli), tuhoutui toisessa maailmansodassa l\xc3\xa4hes kokonaan maan tasalle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Berliinin puolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt alue j\xc3\xa4lleenrakennettiin vasta 1980-luvulla. Kadut noudattavat edelleen keskiaikaista asemakaavaa, ja rakennukset on tehty muistuttamaan keskiaikaisia taloja, mutta monet niist\xc3\xa4 on DDR-tyylin mukaisesti koottu betonielementeist\xc3\xa4, joten ne tarjoavat vain viitteellisen illuusion alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 tyylist\xc3\xa4. Alueen keskipiste on noin vuonna 1230 rakennettu Nikolaikirche (Nikolaikirkko), josta s\xc3\xa4ilyi sodassa vain ulkosein\xc3\xa4t ja joka on nyt restauroitu tuhoa edelt\xc3\xa4neeseen uusgoottilaiseen asuunsa._NEWLINE_Muihin keskiaikaisiin monumentteihin kuuluu esimerkiksi St. Marienkirche, joka sekin ajoittuu 1200-luvulle. Keskiajalla, 1400-luvulla, rakennettiin my\xc3\xb6s kaupunkilinnan ensimm\xc3\xa4inen versio. Linna tosin ehti kokea monta perusteellista muodonmuutosta ennen kuin se tuhottiin vuonna 1950. Berliinin vanhin s\xc3\xa4ilynyt linna on varhaisrenessanssia edustava, Grunewaldin mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitseva mets\xc3\xa4styslinna Jagdschloss Grunewald (1542\xe2\x80\x931543). Berliinin vanhin s\xc3\xa4ilynyt asuinrakennus tunnetaan nimell\xc3\xa4 Ribbeckhaus, ja se ajoittuu vuodelle 1624._NEWLINE_My\xc3\xb6s monilla keskustan ulkopuolisilla kaupunginosilla, jotka aikoinaan olivat itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kaupunkeja, on keskiajalle ulottuva historia. Esimerkiksi Spandaulla on oma vanhakaupunkinsa, joka kyll\xc3\xa4kin k\xc3\xa4rsi muun Berliinin tavoin pahoja tuhoja toisessa maailmansodassa. Keskiaikaisen asemakaavan ohella j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 ovat kuitenkin viel\xc3\xa4 Nikolaikirche (1300\xe2\x80\x931400-luku), niin sanottu goottilainen talo (Gotisches Haus, 1400-luku), osia kaupunginmuurista (1300-luku) sek\xc3\xa4 ennen kaikkea Spandaun linnake (Spandauer Zitadelle), joka ajoittuu p\xc3\xa4\xc3\xa4osin 1500-luvulle. Linnaketta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n renessanssiaikaisen sotilasarkkitehtuurin merkkiteoksena. Sen vanhimmat s\xc3\xa4ilyneet osat ovat per\xc3\xa4isin 1200-luvulta.\n_START_SECTION_\nBarokkinen ja uusklassinen kuninkaiden ja keisarien p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki\n_START_PARAGRAPH_\nBerliinin nykyist\xc3\xa4 keskustaa leimaa vahvimmin 1700- ja 1800-lukujen arkkitehtuuri, joka edusti aluksi barokkia ja my\xc3\xb6hemmin uusklassismia sek\xc3\xa4 muita historismin muotoja. N\xc3\xa4iden tyylien mukaisesti Preussin kuninkaat ja Saksan keisarit rakensivat Berliinist\xc3\xa4 komean p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkinsa, jonka piti ilment\xc3\xa4\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n mahtiaan. Barokkia edustavista huomattavista rakennuksista voidaan mainita esimerkiksi l\xc3\xa4ntisess\xc3\xa4 Berliiniss\xc3\xa4 sijaitseva Charlottenburgin linna, jonka rakentaminen aloitettiin vuonna 1695. Varsinainen keskusta muodostui kuitenkin paraatikatu Unter den Lindenin ymp\xc3\xa4rille, jonka varrella sijaitsevat monet Berliinin tunnetuista n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksist\xc3\xa4. Katu alkaa l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Pariser Platz -aukiolta ja Brandenburgin portilta (1788\xe2\x80\x931791), joka on kaupungin symboli. Portin vieress\xc3\xa4 on valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4talo (1894). Idemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 kadun varrella sijaitsevat muun muassa valtionkirjaston p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus (1914), Fredrik Suuren ratsastajapatsas sek\xc3\xa4 Bebelplatzin aukio, jota ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t muun muassa Humboldt-yliopiston p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus (1748\xe2\x80\x931766) ja kuninkaallinen ooppera (1742). Aukion it\xc3\xa4puolella on muita merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 rakennuksia, kuten alun perin sotilaiden vartiotuvaksi rakennettu Neue Wache (1818) ja kadun varren vanhin s\xc3\xa4ilynyt rakennus, Zeughaus (1695\xe2\x80\x931730), jossa sijaitsee nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Saksan historiallinen museo. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n it\xc3\xa4puolella on Museosaari (Museuminsel), joka on saanut nimens\xc3\xa4 siell\xc3\xa4 sijaitsevasta valtavasta museokompleksista (1830\xe2\x80\x931930) ja jolla kohoaa my\xc3\xb6s Berliinin tuomiokirkko (1895\xe2\x80\x931905). Hieman siit\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n sijaitsee muun muassa Punainen raatihuone (1869). Unter den Lindenin etel\xc3\xa4puolella puolestaan on kaupungin kauneimpana aukiona pidetty Gendarmenmarkt kaksoiskirkkoineen (1600- ja 1700-lukujen vaihde)._NEWLINE_Keskustaan liittyy my\xc3\xb6s sen l\xc3\xa4nsipuolella oleva Tiergartenin puisto, jossa on Saksan yhdistymissotien 1861\xe2\x80\x931871 muistoksi rakennettu voitonpylv\xc3\xa4s Siegess\xc3\xa4ule ja Bellevuen linna (1786). Tiergartenin l\xc3\xa4nsipuolinen alue, joka muodostaa nykyisen L\xc3\xa4nsi-Berliinin keskustan, oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n syrj\xc3\xa4seutua, mutta sen kehitys alkoi toden teolla keisariajalla. Muun muassa sinne rakennettiin vuosina 1906\xe2\x80\x931907 KaDeWe, joka on edelleen Manner-Euroopan suurin tavaratalo._NEWLINE_Suuri osa Berliinin asuinalueista sai nykyisen muotonsa 1800-luvun rakennusbuumin (Gr\xc3\xbcnderzeit) ja vuosisadan vaihteen aikana, jolloin t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t arkkitehtoniset tyylisuunnat olivat historismi ja jugend. Hyvi\xc3\xa4 esimerkkej\xc3\xa4 ovat Prenzlauer Bergin, Kreuzbergin ja Sch\xc3\xb6nebergin kaupunginosat.\n_START_SECTION_\nWeimarin tasavallan sosiaalinen asuntotuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nWeimarin tasavallan aikana panostettiin k\xc3\xb6yh\xc3\xa4list\xc3\xb6n asuinolojen parantamiseen. Muun muassa arkkitehtuurikoulu Bauhausin ideat vaikuttivat voimakkaasti. Kuusi tuona aikana rakennettua berliinil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 asuinaluetta lis\xc3\xa4ttiin vuonna 2008 Unescon maailmanperint\xc3\xb6luetteloon esimerkkein\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisestikin suuntaa antaneesta uudentyyppisest\xc3\xa4 arkkitehtuurista sek\xc3\xa4 kaupunki- ja puutarhasuunnittelusta. _NEWLINE_Weimarin tasavallan aikana rakennetuista maamerkeist\xc3\xa4 voidaan mainita my\xc3\xb6s esimerkiksi Berliinin radiotorni (Funkturm).\n_START_SECTION_\nNatsiajan kesken j\xc3\xa4\xc3\xa4neet suurhankkeet\n_START_PARAGRAPH_\nNatsi-Saksan aikana Berliiniss\xc3\xa4 ryhdyttiin ennenn\xc3\xa4kem\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n suuriin rakennushankkeisiin, joista tosin ehdittiin toteuttaa vain pieni osa. Adolf Hitler ja Albert Speer suunnittelivat Berliinin uudelleenrakentamista uudeksi \xe2\x80\x9dmaailmanp\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungiksi\xe2\x80\x9d, Welthauptstadt Germaniaksi. Toisen maailmansodan aikana ehdittiin jo purkaa ja raivata tyhj\xc3\xa4ksi valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4talon ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6, jonne oli tarkoitus rakentaa suunnaton Gro\xc3\x9fe Halle (tai Halle des Volkes). Saksan tappio vuonna 1945 keskeytti n\xc3\xa4m\xc3\xa4 suunnitelmat alkuunsa, ja harvoista valmistuneista rakennuksista moni \xe2\x80\x93 kuten uusi valtakunnankanslia \xe2\x80\x93 tuhottiin sodan j\xc3\xa4lkeen. J\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 ovat viel\xc3\xa4 muun muassa Saksan finanssiministeri\xc3\xb6n k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oleva Detlev-Rohwedder-Haus, jossa sijaitsi natsi-Saksan ilmavoimien hallinto, lis\xc3\xa4ksi Berliinin olympialaisia vuonna 1936 varten rakennettu Olympiastadion ja Tempelhofin lentoaseman terminaali, joka oli valmistuessaan Euroopan pisin rakennus. Maininnan arvoinen on my\xc3\xb6s edelleen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Tempelhofin lentoasemaa sijaitseva Schwerbelastungsk\xc3\xb6rper, valtava betonista valettu sylinteri, jonka avulla oli tarkoitus mitata, kest\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xb6 kaupungin maaper\xc3\xa4 Hitlerin ja Speerin suunnittelemien massiivisten rakennusten painon._NEWLINE_Berliini tuhoutui suurilta osiltaan ensin toisen maailmansodan lopputaisteluissa ja my\xc3\xb6hemmin Berliinin jaossa. Vanha keskusta j\xc3\xa4i muurin halkaisemaksi, ja esimerkiksi 1920\xe2\x80\x931930-lukujen liikekeskusta Potsdamer Platz tuhottiin kokonaan muurin tielt\xc3\xa4. Molemmilla kaupunginpuoliskoilla alkoi mittava uudisrakentaminen.\n_START_SECTION_\nSosialistinen It\xc3\xa4-Berliini\n_START_PARAGRAPH_\nIt\xc3\xa4-Berliinille rakennettiin 1950\xe2\x80\x931960-luvuilla uusi keskusta tuhoutuneen Alexanderplatzin ymp\xc3\xa4rille. Entisest\xc3\xa4 Frankfurter Alleesta muokattiin leve\xc3\xa4 paraatikatu Stalin-Allee (nykyisin Karl-Marx-Allee), ja se reunustettiin neuvostotyyliin rakennetuilla rakennuksilla. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kadulla It\xc3\xa4-Saksa piti mahtipontisia voitonparaatejaan, ja sen varrella sijaitsevat asunnot oli tarkoitettu puoluevirkailijoille sek\xc3\xa4 ansioituneille kansalaisille. Alexanderplatzin alueen ja koko Berliinin maamerkiksi kohosi 365 metri\xc3\xa4 korkea televisiotorni, Fernsehturm. My\xc3\xb6s It\xc3\xa4-Berliinin puolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 historiallista keskustaa rakennettiin uudelleen: Hohenzollernien kuninkaanlinna, joka oli vaurioitunut pahasti pommituksissa, r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytettiin 1950-luvulla \xe2\x80\x9dpreussilaisen militarismin\xe2\x80\x9d symbolina, ja paikalle rakennettiin Saksan demokraattisen tasavallan parlamenttitalo Tasavallan palatsi (Palast der Republik) jonka edustalla oli Marxin ja Engelsin kaksoispatsas. Palatsissa toimi Volkskammer, Saksan demokraattisen tasavallan parlamentti. Vuonna 2003 Saksan liittop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4tti, ett\xc3\xa4 rakennus tuhotaan asbestin takia ja tilalle rakennetaan uusi kulttuurikeskus, Humboldt-Forum, jonka sis\xc3\xa4tilat ovat modernit mutta jonka julkisivusta tulee kuninkaanlinnan tarkka kopio. Purkamisty\xc3\xb6 saatiin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen joulukuussa 2008.\n_START_SECTION_\nModernistinen L\xc3\xa4nsi-Berliini\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4nsi-Berliinin keskusta muodostui kauppakatu Kurf\xc3\xbcrstendammin ymp\xc3\xa4rille. Sen maamerkki on sodassa tuhoutunut Keisari Vilhelmin muistokirkko (Kaiser-Wilhelm-Ged\xc3\xa4chtniskirche), jonka rauniot on j\xc3\xa4tetty pystyyn muistuttamaan sodan mielett\xc3\xb6myydest\xc3\xa4 modernistisen uuden kirkkorakennuksen vierelle. L\xc3\xa4helle rakennettiin my\xc3\xb6s tornitalo Europa-Center, joka niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluu L\xc3\xa4nsi-Berliinin maamerkkeihin._NEWLINE_Jaon aikaisen L\xc3\xa4nsi-Berliinin arkkitehtuurin merkkipaaluihin kuuluvat esimerkiksi Hansaviertelin asuinalue (jonka suunnitteluun osallistui muun muassa Alvar Aalto), Kulturforumin kokonaisuus, johon liittyv\xc3\xa4t Berliinin filharmonia ja monet muut kulttuurirakennukset, kuten Uusi kansallisgalleria (1960-luku), sek\xc3\xa4 Berliinin kongressihalli. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaikki sijaitsevat Tiergartenin kupeessa. L\xc3\xa4nnemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Charlottenburgissa sijaitsee toinen kongressikeskus, ICC, joka kuuluu maailman suurimpiin ja jota niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yhten\xc3\xa4 sotienj\xc3\xa4lkeisen l\xc3\xa4nsisaksalaisen arkkitehtuurin merkkiteoksena.\n_START_SECTION_\nPostmoderni yhdistynyt Berliini\n_START_PARAGRAPH_\nYhdistynyt Berliini on muurin purkamisen j\xc3\xa4lkeen ollut vilkkaan uudisrakentamisen kohteena. Muurin h\xc3\xa4vi\xc3\xa4minen merkitsi valtavan rakentamattoman vy\xc3\xb6hykkeen ilmestymist\xc3\xa4 keskelle miljoonakaupunkia. Uuden Berliinin rakentaminen on ollut mahtava taloudellinen ja symbolinen projekti, jolla on haluttu rakentaa yhdistyneelle Saksalle eurooppalaisen suurvalta-asemansa mukainen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki. Suurin osa Saksan liittotasavallan hallinnosta on muuttanut Bonnista Berliiniin, ja restauroidun valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4talon ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n on noussut uusi hallintokaupunginosa, n\xc3\xa4kyvimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 uusi kanslerinvirasto (2001). My\xc3\xb6s esimerkiksi pohjoismaisten suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6jen yhteinen rakennus (1999) Tiergartenin etel\xc3\xa4puolella on tullut tunnetuksi arkkitehtuurinsa takia. Potsdamer Platzille on kohonnut pilvenpiirt\xc3\xa4ji\xc3\xa4 ja vuonna 2000 valmistunut n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 Sony Center. Tiergartenin pohjoispuolelle valmistui vuonna 2006 uusi Berliinin p\xc3\xa4\xc3\xa4rautatieasema, joka on Euroopan suurin risteysasema. Yhdistyneen Berliinin n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksiin kuuluvat my\xc3\xb6s juutalaismuseon uudisrakennus (1999) ja Brandenburgin portin vieress\xc3\xa4 entisell\xc3\xa4 muurivy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4 paljastettu Holokaust-muistomerkki (2005). Tulevien vuosien suuriin hankkeisiin kuuluu kuninkaanlinnan kopion rakentaminen puretun Tasavallan palatsin tilalle._NEWLINE_Yhdistynytt\xc3\xa4 Berliini\xc3\xa4 rakentamaan kutsuttiin postmodernismin suuret mestarit James Stirling Lontoosta, Hans Hollein Wienist\xc3\xa4, Rob Krier Luxembourgista, Arata Isozaki Tokiosta ja Richard Meier New Yorkista. Saksaan haluttiin vaikutteita kaikkialta maailmasta, ja heid\xc3\xa4n arveltiin innoittavan saksalaisia arkkitehteja._NEWLINE_Berliiniin mahtuu siis monen aikakauden arkkitehtuuria, mutta nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Saksa keskittyy ekologiseen rakentamiseen. Berliiniss\xc3\xa4 panostetaan aurinkoenergian k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miseen ja luontoa v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuormittavien materiaalien k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miseen arkkitehtuurissa.\n_START_SECTION_\nKaupunkiluonto ja virkistysalueet\n_START_PARAGRAPH_\nMiljoonakaupungiksi Berliini on poikkeuksellisen vihre\xc3\xa4. Kaupungin yleisilmeeseen vaikuttaa jo se, ett\xc3\xa4 suurin osa kaduista on puurivist\xc3\xb6jen reunustamia, my\xc3\xb6s keskusta- tai kantakaupunkimaisilla alueilla, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 joitakin Mitten osia lukuun ottamatta. Lis\xc3\xa4ksi rakennetun kaupungin alueella on yli 2\xc2\xa0500 puistoa ja muuta virkistysaluetta, jotka kattavat yhteens\xc3\xa4 11,5\xc2\xa0% pinta-alasta. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 puistoista suurin ja tunnetuin on kaupungin syd\xc3\xa4mess\xc3\xa4 sijaitseva Tiergarten (sananmukaisesti \xe2\x80\x9dEl\xc3\xa4intarha\xe2\x80\x9d tai \xe2\x80\x9dEl\xc3\xa4inpuisto\xe2\x80\x9d). Se on saanut nimens\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 se perustettiin 1500-luvulla alun perin Brandenburgin vaaliruhtinaiden mets\xc3\xa4stysalueeksi._NEWLINE_Koskematon luonto on Berliiniss\xc3\xa4 \xe2\x80\x94 kuten saksalaiskaupungeissa yleens\xc3\xa4 \xe2\x80\x94 pidetty tiukemmin erill\xc3\xa4\xc3\xa4n rakennetusta kaupungista kuin Suomessa. Niinp\xc3\xa4 asuinalueet ja mets\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t sekoitu toisiinsa samalla tavalla kuin suomalaisten kaupunkien l\xc3\xa4hi\xc3\xb6iss\xc3\xa4. Puuttuvien \xe2\x80\x9dl\xc3\xa4himetsien\xe2\x80\x9d asian ajavat rakennetut puistot. Yhdyskuntarakenteen tiiviin\xc3\xa4 pit\xc3\xa4misen ansiosta kaupungin reuna-alueille on kuitenkin voitu j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 laajoja yhten\xc3\xa4isi\xc3\xa4 mets\xc3\xa4alueita t\xc3\xa4ysin virkistysk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 mets\xc3\xa4t kattavat 18\xc2\xa0% kaupungin pinta-alasta. Tunnetuin niist\xc3\xa4 on kaupungin l\xc3\xa4nsilaidan Grunewald, jossa sijaitsee my\xc3\xb6s yksi Berliinin suurimmista j\xc3\xa4rvist\xc3\xa4, Wannsee. Wannseen vajaat 1,3 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 uimarantaa sanotaan Euroopan suurimmaksi sis\xc3\xa4vesiuimarannaksi._NEWLINE_Erikoisasema puistojen joukossa on lounaisessa Berliiniss\xc3\xa4 sijaitsevalla Kasvitieteellisell\xc3\xa4 puutarhalla, joka 43 hehtaarin koollaan ja noin 22\xc2\xa0000 kasvilajillaan kuuluu maailman suurimpiin._NEWLINE_El\xc3\xa4intarhoja Berliinill\xc3\xa4 on kaksi. Vuonna 1844 avattu, L\xc3\xa4nsi-Berliinin keskustan tuntumassa sijaitseva Zoologischer Garten on maailman lajirikkain el\xc3\xa4intarha (noin 1\xc2\xa0400 lajia ja 14\xc2\xa0000 el\xc3\xa4int\xc3\xa4). Kaupungin jaon aikana It\xc3\xa4-Berliiniin perustetussa Tierparkissa on v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n el\xc3\xa4imi\xc3\xa4, mutta se on suunniteltu toimimaan samalla my\xc3\xb6s puistona. Se on pinta-alaltaan Euroopan laajin maisemael\xc3\xa4intarha (160\xc2\xa0ha).\n_START_SECTION_\nTeatteri, musiikki ja elokuva\n_START_PARAGRAPH_\nTeattereita Berliiniss\xc3\xa4 lasketaan olevan 52, joilla oli vuonna 2005 yhteens\xc3\xa4 9729 esityst\xc3\xa4. Suuriin, tunnettuihin teattereihin kuuluvat muun muassa Berliner Ensemble, Volksb\xc3\xbchne, Deutsches Theater Berlin, Friedrichstadt-Palast ja Theater des Westens. My\xc3\xb6s Potsdamer Platzilla vastik\xc3\xa4\xc3\xa4n avattu uusi musikaaliteatteri on saanut paljon huomiota osakseen._NEWLINE_Oopperataloja Berliiniss\xc3\xa4 on kolme. Vanhin niist\xc3\xa4, entinen kuninkaallinen hoviooppera ja nykyinen Valtionooppera (Staatsoper Unter den Linden), on perustettu vuonna 1742. Valtionoopperan rakennuksen korjaust\xc3\xb6iden vuoksi oopperaesitykset pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n lokakuun 2010 ja vuoden 2013 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Schiller Theaterissa Charlottenburgin kaupunginosassa. Valtionoopperan rinnalle tuli vuonna 1912 Deutsche Oper Berlin sek\xc3\xa4 vuonna 1947 viel\xc3\xa4 Komische Oper Berlin. Oopperoiden keskin\xc3\xa4isen rahanjaon parantamiseksi ne liitettiin vuonna 2004 yhdess\xc3\xa4 Valtionbaletin (Staatsballett Berlin) kanssa Berliinin oopperas\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6\xc3\xb6n (Stiftung Oper in Berlin). S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n ulkopuolella toimii viel\xc3\xa4 kolme itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 oopperayhdistyst\xc3\xa4._NEWLINE_Orkestereita ja kuoroja Berliiniss\xc3\xa4 on niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n runsaasti: sinfoniaorkestereita on seitsem\xc3\xa4n, kamariorkestereita noin 15 ja kuoroja noin 850. Tunnetuimpiin orkestereihin kuuluvat Berliinin filharmonikot, Staatskapelle Berlin ja Konzerthausorchester Berlin. Niiden esiintymispaikkoina toimivat etenkin Berliinin konserttitalo ja Berliinin filharmonia._NEWLINE_Klubeja ja muita el\xc3\xa4v\xc3\xa4n musiikin esitt\xc3\xa4miseen erikoistuneita paikkoja on noin 250. Musiikkialan tapahtumista esimerkiksi maailmankuulu elektronisen musiikin festivaali Love Parade on ker\xc3\xa4nnyt parhaimmillaan 1,5 miljoonaa osanottajaa._NEWLINE_Berliiniss\xc3\xa4 toimii useita satoja elokuva- ja televisiotuotantoyhti\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka tuottavat joka vuosi yli 300 elokuvaa.  T\xc3\xa4rkeisiin kuvauspaikkoihin kuuluu muun muassa Potsdamissa sijaitseva, vuonna 1911 perustettu Filmstudio Babelsberg. Vuodesta 1951 j\xc3\xa4rjestetyt Berliinin elokuvajuhlat ovat Berliinin juhlaviikkojen (Berliner Festspiele) kansainv\xc3\xa4lisesti tunnetuin osa ja yksi maailman t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 filmifestivaaleista.\n_START_SECTION_\nKuvataide\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka Berliini ei ole toiminut saksalaisl\xc3\xa4ht\xc3\xb6isten tyylisuuntien, kuten ekspressionismin tai uusasiallisuuden, varsinaisena syntysijana, kaupunki on ollut perinteisesti vilkas ja merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kuvataiteen saralla. Suurten taidemuseoiden lis\xc3\xa4ksi Berliiniss\xc3\xa4 on useita pieni\xc3\xa4 gallerioita ja museoita, kuten esimerkiksi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n naistaiteilijan K\xc3\xa4the Kollwitzin t\xc3\xb6it\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4 K\xc3\xa4the-Kollwitz-Museum Berlin. Katujen varsilta ja puistoista l\xc3\xb6ytyy runsaasti julkisia veistoksia; yksi kuuluisimmasta on Alter Fritz eli Fredrik Suuren ratsastajapatsas Unter den Lindenill\xc3\xa4._NEWLINE_Taidemuseoista maalaustaidetta 1200-luvulta l\xc3\xa4htien esittelee muun muassa Potsdamer Platzin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitseva Gem\xc3\xa4ldegalerie. Alte Nationalgalerie ja Galerie der Romantik antavat hyv\xc3\xa4n k\xc3\xa4sityksen saksalaisesta 1700\xe2\x80\x931800-luvun taiteesta. Neue Nationalgalerie sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4pileikkauksen saksalaisten ja my\xc3\xb6s ulkomaisten modernistien taiteesta. Nykytaidetta tarjoaa Deutsche Guggenheim -taidemuseo, joka j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttely\xc3\xa4 vuodessa. _NEWLINE_Berliini on toiminut perinteikk\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja elinvoimaisena Saksan Underground-taiteen keskuksena 1920-luvulta l\xc3\xa4htien. Kaupungissa on vuoden mittaan lukuisia paikallisten ja muualta tulleiden taiteilijoiden j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4mi\xc3\xa4 performansseja ja happeningeja.\n_START_SECTION_\nMuseot\n_START_PARAGRAPH_\nBerliiniss\xc3\xa4 sijaitsee useita kansainv\xc3\xa4lisesti merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 museoita. Erityisen kuuluisa on kaupungin keskustassa sijaitseva Museosaari (Museumsinsel), joka on vuodesta 1999 l\xc3\xa4htien kuulunut Unescon maailmanperint\xc3\xb6luetteloon. Saaren vanhin museo on vuonna 1830 perustettu Vanha museo (Altes Museum). Sit\xc3\xa4 seurasivat vuonna 1859 Uusi museo (Neues Museum), vuonna 1876 Vanha kansallisgalleria (Alte Nationalgalerie), vuonna 1904 Bode-museo (Bode-Museum) ja vuonna 1930 Pergamon-museo (Pergamon-Museum). Lukuun ottamatta Vanhaa kansallisgalleriaa, joka on erikoistunut 1800-luvun maalaus- ja veistostaiteeseen, n\xc3\xa4m\xc3\xa4 museot esittelev\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa arkeologisia kokoelmia, joihin kuuluu esineit\xc3\xa4 muun muassa muinaisesta Egyptist\xc3\xa4, Mesopotamiasta, Kreikasta, Roomasta ja Bysantista. Eniten k\xc3\xa4vij\xc3\xb6it\xc3\xa4 vet\xc3\xa4\xc3\xa4 Pergamon-museo, jonka tunnettuihin vetonauloihin kuuluvat muun muassa Pergamonista l\xc3\xb6ydetty monumentaalinen alttari, Miletoksen portti ja Babylonin kaupunginmuuriin kuulunut I\xc5\xa1tarin portti. Altes Museumin suojissa on mm. kuningatar Nefertitin rintakuva._NEWLINE_My\xc3\xb6s muualta Berliinist\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy lukuisia merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 museoita mit\xc3\xa4 erilaisimmilta aloilta, kuten maalaustaidetta esittelev\xc3\xa4t Gem\xc3\xa4ldegalerie ja Neue Nationalgalerie. Saksan historiallinen museo (Deutsches Historisches Museum) Unter den Lindenill\xc3\xa4 esittelee maan historiaa yli 2\xc2\xa0000 vuoden ajanjaksolta. Tuoreempaan historiaan keskittyy esimerkiksi Checkpoint Charlien vieress\xc3\xa4 sijaitseva Muurimuseo (Mauermuseum \xe2\x80\x93 Haus am Checkpoint Charlie). Vuonna 1999 avattu Berliinin juutalaismuseo (J\xc3\xbcdisches Museum Berlin), joka kertoo juutalaisten kohtaloista Saksassa, on her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt huomiota my\xc3\xb6s arkkitehtuurinsa takia. Dahlemin kaupunginosassa sijaitsee merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 museokeskittym\xc3\xa4, johon kuuluu muun muassa intialaisen taiteen, it\xc3\xa4aasialaisen taiteen ja etnologinen museo. Deutsches Technikmuseum Berlin kuuluu maailman suurimpiin tekniikan museoihin. My\xc3\xb6s monet linnat, kuten Charlottenburgin linna, ja muut historialliset rakennukset toimivat museoina._NEWLINE_Yhteens\xc3\xa4 kaupungissa on yli 170 erilaista museota ja noin 300 taidegalleriaa. Berliiniss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin vuonna 1997 ensimm\xc3\xa4inen Museoiden y\xc3\xb6 -tapahtuma (Lange Nacht der Museen), josta on my\xc3\xb6hemmin otettu mallia eri puolilla maailmaa.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nPerinteiseen berliinil\xc3\xa4iseen keitti\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluu joitakin omia erikoisuuksia, vaikka kaiken kaikkiaan se on osa pohjoissaksalaista keitti\xc3\xb6t\xc3\xa4. Sit\xc3\xa4 voisi luonnehtia konstailemattomaksi ja tuhdiksi. P\xc3\xa4\xc3\xa4osassa on liha, erityisesti sian- ja naudanliha, mutta koska Berliinin seudulla on runsaasti vesist\xc3\xb6j\xc3\xa4, siell\xc3\xa4 on sy\xc3\xb6ty my\xc3\xb6s paljon kalaa, esimerkiksi karppia, kuhaa ja ankeriasta. Perinteisist\xc3\xa4 vihanneksista voidaan mainita muun muassa kaalit, hernekasvit sek\xc3\xa4 erilaiset juurekset. Tyypillisi\xc3\xa4 berliinil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ruokia ovat esimerkiksi Eisbein (hapankaalin ja hernepyreen kanssa tarjoiltua sianpotkaa), Kasseler (savustettua sianlihaa) ja Bockwurst (l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 sianlihaa sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4 makkaratyyppi). Perinneruoilla ei kuitenkaan ole k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kovin vahvaa asemaa, vaan ruokailutottumukset ovat Berliiniss\xc3\xa4 melko kansainv\xc3\xa4liset, mihin vaikuttaa jo kaupungin maahanmuuttajav\xc3\xa4est\xc3\xb6n suuruuskin. Etnisten ravintoloiden kirjo on huomattava, ja niit\xc3\xa4 on paljon, koska ulkona sy\xc3\xb6minen on Berliiniss\xc3\xa4 tavallista muulloinkin kuin juhlap\xc3\xa4ivin\xc3\xa4._NEWLINE_Mukaan otettavaa pikaruokaa tarjoavia liikkeit\xc3\xa4 ja kojuja Berliiniss\xc3\xa4 on tihe\xc3\xa4\xc3\xa4n. Suosituimmaksi pikaruoaksi nousi 1940-luvun lopulla paikallinen erikoisuus Currywurst (tomaattipohjaisen currykastikkeen kera tarjoiltuja, paistettuja tai friteerattuja makkaranpaloja). Viime vuosikymmenin\xc3\xa4 v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4nkin yht\xc3\xa4 suurta suosiota on saavuttanut kebab eli saksalaisittain D\xc3\xb6ner, jonka paikallista varianttia myyd\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 mukaan otettavaksi turkkilaisen leiv\xc3\xa4n (ei pita-leiv\xc3\xa4n) sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Berliinil\xc3\xa4inen D\xc3\xb6ner on tullut laajalti tunnetuksi, ja nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n paikallisia kebabvartaita vied\xc3\xa4\xc3\xa4n jopa Turkkiin._NEWLINE_Berliinil\xc3\xa4isist\xc3\xa4 leivonnaisista tunnetuin on berliininmunkki, jota tosin kaupungissa itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n ei kutsuta t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 vaan nimell\xc3\xa4 Pfannkuchen. Berliinil\xc3\xa4isist\xc3\xa4 juomista tunnetaan kaupungin ulkopuolella parhaiten oluet, erityisesti Berliner Wei\xc3\x9fe -tyyppinen vehn\xc3\xa4olut, johon on tapana sekoittaa joko vadelma- tai marattisiirappia, joka v\xc3\xa4rj\xc3\xa4\xc3\xa4 oluen punaiseksi tai vihre\xc3\xa4ksi.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nBerliini oli vuoden 1936 kes\xc3\xa4olympialaisten is\xc3\xa4nt\xc3\xa4kaupunki. Sen j\xc3\xa4lkeen se painui poliittisista syist\xc3\xa4 paitsioon. Kylm\xc3\xa4n sodan aikana arvokisojen my\xc3\xb6nt\xc3\xa4minen L\xc3\xa4nsi-Berliinille olisi todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti johtanut Neuvostoliiton johtaman it\xc3\xa4blokin boikottiin._NEWLINE_1970-luvulla liennytyksen hengess\xc3\xa4 kaupunki sai is\xc3\xa4nn\xc3\xb6id\xc3\xa4 muutamia vuoden 1974 jalkapallon MM-kisojen alkulohko-otteluita sek\xc3\xa4 uinnin maailmanmestaruuskisat vuonna 1978. Sen j\xc3\xa4lkeen suurpoliittinen pakkanen alkoi taas kiristy\xc3\xa4, ja suurkisat saivat odottaa Berliinin muurin murtumista._NEWLINE_Berliini oli yksi vuoden 2006 jalkapallon maailmanmestaruuskisojen is\xc3\xa4nt\xc3\xa4kaupungeista. Berliini sai pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen yleisurheilun MM-kisat vuonna 2009. Euroliigan final four pidettiin kaupungissa sijaitsevassa O\xe2\x82\x82 Worldissa kaudella 2008\xe2\x80\x932009.'