b'\n_START_ARTICLE_\nTyroksen piiritys\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nIssoksen taistelun j\xc3\xa4lkeen Aleksanteri alkoi valloittaa Foinikian t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 kaupunkeja, koska niist\xc3\xa4 k\xc3\xa4sin huollettiin Persian laivastoa. Arados, Tripoli, Byblos, Beirut ja Sidon alistuivat nopeasti, mutta Tyros ei antautunut. Aleksanteri loukkaantui t\xc3\xa4st\xc3\xa4, mutta tiesi ett\xc3\xa4 Tyros oli vallattava sill\xc3\xa4 foinikialaisten laivastolla ei olisi t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in yht\xc3\xa4\xc3\xa4n tukikohtaa, joten sen olisi antauduttava tai tuhouduttava. Kaupungin valtaus aiheutti kuitenkin ongelmia.\n_START_SECTION_\nTyros\n_START_PARAGRAPH_\nTyros oli suurin ja t\xc3\xa4rkein foinikialainen kaupunki. Sen vanha osa sijaitsi mantereella, kun taas uusi osa oli rakennettu 800 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rannikosta olevalle saarelle. Saarella oli 2 satamaa ja kaupunki oli ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity paikoitellen 45 metrin korkuisella muurilla ja siell\xc3\xa4 oli noin 40 000 asukasta. Naiset ja lapset oli evakuoitu Karthagoon.\n_START_SECTION_\nPiiritys\n_START_PARAGRAPH_\nPiiritys aloitettiin tammikuussa 332 eaa. Aleksanteri insin\xc3\xb6\xc3\xb6reineen ryhtyiv\xc3\xa4t rakennuttamaan maapengert\xc3\xa4 kohti kaupunkia ja aluksi ty\xc3\xb6 edistyi helposti, mutta kauempana rannasta oli syvemp\xc3\xa4\xc3\xa4 ja myrskyt sek\xc3\xa4 Tyroksen laivojen ammukset alkoivat haitata penkereen rakentajia. Penkereen p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n pystytettiin lopulta kaksi 45 metrin korkuista piiritystornia, jotka oli aseistettu katapulteilla ja suojattu vuodilla. Tyroksen puolustajat torjuivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4isen rynn\xc3\xa4k\xc3\xb6n polttolaivoilla ja lopulta hajottivat penkereen j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Aleksanteri tajusi olevansa tekemisiss\xc3\xa4 sitke\xc3\xa4n vihollisen kanssa ja k\xc3\xa4ski rakentaa uuden suuremman penkereen. H\xc3\xa4n ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n voisi vallata Tyrosta ilman laivastoa, joten h\xc3\xa4n matkusti pohjoiseen ja hankki suuren laivaston mm. Kyproksesta. Paluumatkalla h\xc3\xa4neen liittyi viel\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 laivoja ja lopulta Aleksanterilla oli 223 sotalaivaa komennossaan. H\xc3\xa4n matkusti nopeasti Tyrokseen ja saartoi molemmat satamat laivoillaan. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 v\xc3\xa4lin oli rakennettu uusi penger jolle oli sijoitettu uusia piiritystorneja muurinmurtajilla ja katapulteilla. Aleksanteri sijoitti my\xc3\xb6s laivoihinsa katapultteja ja muurinmurtajia, jotta voisi joka puolelta pommittaa kaupunkia. Tyroksen puolustajat olivat kuitenkin taas valppaina. He pudottivat kivenlohkareita veteen est\xc3\xa4en n\xc3\xa4in laivojen p\xc3\xa4\xc3\xa4syn muurin l\xc3\xa4helle ja ampuivat tulinuolia kohti hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4ji\xc3\xa4. Aleksanteri toi paikalle laivaston raivaamaan merenalaisia esteit\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 sotalaivoja suojaamaan niit\xc3\xa4. Kaupungista l\xc3\xa4hetettiin sukeltajia, jotka katkoivat laivojen ankkurikaapelit. Aleksanteri ankkuroi t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in laivansa rautaketjuilla, joita sukeltajat eiv\xc3\xa4t voisi katkoa.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4pimurto\n_START_PARAGRAPH_\nAleksanteri alkoi testata muurin kest\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4 muurinmurtajillaan useissa paikoissa, kunnes er\xc3\xa4s h\xc3\xa4nen laivoistaan sai aukon muuriin. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ski laivojen hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 rajusti katapulteillaan joka puolelta ja toi paikalle kaksi siltoja ja rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6osastoja kuljettavaa laivaa. Hypaspistit ja falangi p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t muurin syntyneest\xc3\xa4 aukosta sis\xc3\xa4\xc3\xa4n ja valtasivat nopeasti Tyroksen. N\xc3\xa4in Tyros vallattiin 7 kuukautta kest\xc3\xa4neen piirityksen j\xc3\xa4lkeen. Kreikkalaiset olivat raivoissaan, koska puolustajat olivat huomiota her\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla murhanneet vankinsa. 30\xc2\xa0000 Tyroksen asukasta myytiin orjiksi ja 8000 surmattiin.'