b'\n_START_ARTICLE_\nAuja al-Hafir\n_START_PARAGRAPH_\nAuja al-Hafir eli Auja tai El Auja on muutamien l\xc3\xa4hteiden luona sijaitseva kyl\xc3\xa4 ja vanha teiden risteyspaikka Negevin ja Siinain v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Alue on vanhastaan \'Azazme-heimon laidunmaata. Nykyisin se kuuluu Israeliin mutta on aivan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Egyptin rajaa. Vuosina 1948\xe2\x80\x931967 kyl\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ineen oli YK:n valvoma demilitarisoitu alue. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n siell\xc3\xa4 sijaisevat Nitzanan sis\xc3\xa4oppilaitos ja israelilainen Kti\'otin varuskunta.\n_START_SECTION_\nNimen alkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nPaikasta on eri yhteyksiss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytetty nimi\xc3\xa4 El-Audja , Uja-al-Hafeer, El Auja el Hafir monine muunnelmineen._NEWLINE_A\xe2\x80\x98waj merkitsee arabian kielell\xc3\xa4 taivutettua, ja Al-Auja on monien mutkittelevien jokien nimi. Sellaisia ovat Yarkon-joki Israelissa sek\xc3\xa4 Jerikon ohi kulkeva pienempi joki, joiden molempien nimet ovat arabiaksi El-Auja. "Hafir" merkitsee rinteeseen rakennettua vesis\xc3\xa4ili\xc3\xb6t\xc3\xa4, Sudanissa my\xc3\xb6s maan kuivattamiseksi kaivattua ojaa.\n_START_SECTION_\nVarhaishistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAlueelta on l\xc3\xb6ydetty saviastioita toiselta vuosisadalta ennen ajanlaskumme alkua, ja ne liittyv\xc3\xa4t tuntemattoman, todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti nabatealaisten rakentaman suuren rakennuksen perustuksiin. Alue ei tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti kuulunut hasmonealaisten eik\xc3\xa4 Herodesten kuningaskuntaan, vaan se pysyi osana nabatealaisten vaikutuspiiri\xc3\xa4, kunnes Rooman keisari Trajanus vuonna 105 valloitti Nabatean kuningaskunnan.  Laaja suorakulmainen linnoitus kukkulan huipulla on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti per\xc3\xa4isin 300-luvulta, kirkko ja siihen liittyv\xc3\xa4t rakennukset ilmeisesti ennen vuotta 464.  Auja al-Hafiria koetteli rutto, joka levisi laajalle it\xc3\xa4isen V\xc3\xa4limeren ymp\xc3\xa4rille vuonna 541.  Alueella suoritettiin 1930-luvulla H. Dunscombe Coltin johdolla arkeologisia kaivauksia, joissa l\xc3\xb6ydettiin 500- ja 600-luvuilta per\xc3\xa4isin olevia papyruksia. Yksi niist\xc3\xa4 on paikallisen arabikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s, jolla kristityille asukkaille my\xc3\xb6nnettiin uskonnonvapaus edellytt\xc3\xa4en, ett\xc3\xa4 he maksoivat s\xc3\xa4\xc3\xa4detyn veron.  Vuoden 700 j\xc3\xa4lkeen kyl\xc3\xa4 ilmeisesti autioitui, mahdollisesti kuivuuden vuoksi, kun sateet alkoivat jakautua eri alueiden kesken eri tavalla kuin aikaisemmin.\n_START_SECTION_\n1900-luvun alusta nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nOsmanien Turkki rakensi paikalle poliisiaseman vuonna 1902. Ennen ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 maailmansotaa siell\xc3\xa4 oli sotilastukikohta.  Vuosien 1905 ja 1915 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 sinne rakennettiin rautatie ja suuri hallinnollinen keskus sek\xc3\xa4 virkamiesten asuintaloja._NEWLINE_Tammikuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Turkki yritti ottaa haltuunsa Suezin kanava. Osana t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ep\xc3\xa4onnistunutta yrityst\xc3\xa4 20\xc2\xa0000 turkkilaista sotilasta eteni El Aujan kautta Siinaille. Samoihin suurin osa muinais\xc2\xadaikaisten rakennusten kivist\xc3\xa4 kuljetettiin pois Gazan kaupungin rakentamiseksi._NEWLINE_Palestiinan brittil\xc3\xa4isen mandaatti\xc2\xadvallan aikana (1920\xe2\x80\x931948) Auja kuului Beersheban piirikuntaan._NEWLINE_Paikalliset asukkaat eiv\xc3\xa4t osallistuneet vuosien 1929 ja 1936 mellakoihin, mutta kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1938 paikalla oli jonkin verran levottomuuksia._NEWLINE_Vuoden 1936 levottomuuksien j\xc3\xa4lkeen brittil\xc3\xa4inen mandaatti\xc2\xadhallinto k\xc3\xa4ytti Aujaa vankileirin\xc3\xa4, jonne suljettiin vangittuja palestiinalaiset arabi\xc2\xadjohtajat kuten Awni Abdul Hadi. Siell\xc3\xa4 pidettiin my\xc3\xb6s karkotettuja juutalaisia kommunisteja. Vangit siirrettiin my\xc3\xb6hemmin Tzrifinin (Sarafandin) sotilastukikohtaan._NEWLINE_Autiomaan halki Suezin kanavalle johtanut p\xc3\xa4\xc3\xa4tie johti El Aujasta Isma\xc3\xafliaan, ja vuoteen 1948 saakka se oli ainoa Palestiinasta Egyptiin johtanyt p\xc3\xa4\xc3\xa4llystetty tie._NEWLINE_Yhdistyneiden kansakuntien vuonna 1947 hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4n Palestiinan jakosuunnitelman mukaan Aujan oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kuulua arabivaltioon. Vuonna 1948 Egyptin armeija k\xc3\xa4ytti aluetta sotilas\xc2\xadtukikohtana. Aujan taistelussa Israelin ja arabien v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 sodassa 1948 paikan valloitti 89. mekanisoitu kommandopataljoona, johon kuului englannin kielt\xc3\xa4 puhunut joukko englantilaisia, saksalaisia, hollantilaisia, rhodesialaisia, etel\xc3\xa4\xc2\xadafrikkalaisia ja yhdys\xc2\xadvaltalaisia vapaa\xc2\xadehtoisia._NEWLINE_Vuoden 1949 aselepo\xc2\xadsopimuksella kyl\xc3\xa4n ymp\xc3\xa4rille muodostettiin 145\xc2\xa0km\xc2\xb2:n laajuinen, UNTSOn valvoma demilitarisoitu alue, joka tunnettiin nimell\xc3\xa4 Al-Aujan vy\xc3\xb6hyke. Syyskuussa 1953 Israel perusti sen v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4heisyyteen Giv\'at Rachelin linnoitetun tukikohdan, joka my\xc3\xb6hemmin sain nimen Ktzi\'ot. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n Nahalin etuvartioaseman nimi oli aluksi Giv\'at Rachel.  Huolimatta Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston v\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaisemmin antamasta p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6slauselmasta Israel miehitti alueen 21. syyskuuta 1955 ja piti sit\xc3\xa4 hallussaan, kunnes se vuoden 1956 Suezin kriisin p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyess\xc3\xa4 vet\xc3\xa4ytyi Siinailta ja Gazasta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen vuoden 1967 kuuden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n sotaan saakka demilitarisoitua vy\xc3\xb6hykett\xc3\xa4 ja sen rajaa valvoi YK:n rauhanturvajoukko UNEF. _NEWLINE_Israel miehtti El Aujan uudestaan kuuden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n sodassa vuonna 1967 ja on siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien pit\xc3\xa4nyt sit\xc3\xa4 hallinnassaan. Alueella on suuri sotilastukikohta ja vankileiri.'