b"\n_START_ARTICLE_\nStjernvall\n_START_PARAGRAPH_\nStjernvall ['\xe2\x88\xab\xc3\xa4:rnval:] on suomalainen aatelissuku, jonka er\xc3\xa4s haara on korotettu vapaaherralliseen arvoon. Suvussa oli varsinkin Suomen autonomian aikana paljon merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 sotilaita ja virkamiehi\xc3\xa4._NEWLINE_Suku on l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin Ruotsin Taalainmaan Stora Kopparbergetin alueelta. Varhaisin tunnettu esi-is\xc3\xa4 oli vuoritilallinen Claes Eerikinpoika (k. 1651). H\xc3\xa4n nai 1630 Elisabet Terseran, joka oli kuningas Juhana III:n sihteerin Elof Terseruksen tyt\xc3\xa4r. Pariskunnan poika J\xc3\xb6ns Claesinpoika (1631\xe2\x80\x931691) k\xc3\xa4ytti ensin nime\xc3\xa4 Aeribergius ja sittemmin Wallwijk. H\xc3\xa4n kirjoitti ylioppilaaksi Turusta vuonna 1644, toimi Falunin kaupunginsihteerin\xc3\xa4 ja teki 1666\xe2\x80\x931668 laajan Euroopan kiertomatkan. Palattuaan J\xc3\xb6ns piti kuningas Kaarle XI:lle puheen, johon ihastuttuaan kuningas kutsui h\xc3\xa4net Tukholman hovioikeuden asessoriksi. H\xc3\xa4n nai 1662 Magdalena Rudbeckin, kuuluisan V\xc3\xa4ster\xc3\xa5sin piispan Johannes Rudbeckin pojantytt\xc3\xa4ren. J\xc3\xb6ns Wallwijkin poika Erik Vallwik (1685\xe2\x80\x931729) muutti Suomeen, jossa h\xc3\xa4n hankki omistukseensa useita tiloja Turun seudulla ja yleni 1727 Turun hovioikeuden hovioikeudenneuvokseksi. H\xc3\xa4net aateloitiin samana vuonna nimell\xc3\xa4 Cedervall, jonka h\xc3\xa4n kuitenkin pian muutti muotoon Stjernvall. Suku introdusoitiin Ruotsin ritarihuoneelle aatelisena sukuna numero 1810. Suomen ritarihuoneen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytyess\xc3\xa4 vuonna 1818 se sai numeron 117. Sukuun kuulunut kenraalimajuri ja todellinen valtioneuvos Knut Stjernvall korotettiin vuonna 1875 vapaaherralliseen arvoon ja h\xc3\xa4nen sukuhaaransa esiteltiin vuonna 1889 vapaaherrallisena sukuna numero 59._NEWLINE_Suvun er\xc3\xa4s haara on omistanut pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Linnaisten kartanon."