b'\n_START_ARTICLE_\nGuaramidit\n_START_PARAGRAPH_\nGuaramidit olivat Iberian (eli Georgian it\xc3\xa4osan Kartlin) kuningassuvun Khosroiani-dynastian nuorempi haara. He hallitsivat Iberian ruhtinaina (erismtavari) vuosina 588\xe2\x80\x93627, 684\xe2\x80\x93748 ja 779/780\xe2\x80\x93786. Kolme dynastian ruhtinasta sai Bysantin keisarilliselta hovilta kuropalates-arvonimen. Dynastian perusti Guaram I (hallitsi 588\xe2\x80\x93n. 590), joka oli Khosroiani-kuningas Vakhtang I Gorgasalin ja h\xc3\xa4nen bysanttilaisen Helene-vaimonsa pojanpoika. Klard\xc5\xbeetin ja D\xc5\xbeavakhetin ruhtinaskunnat periytyiv\xc3\xa4t sukuhaarassa. Guaramidit olivat avioliiton kautta sukua Georgian muille johtaville ruhtinassuvuille: Khosroiani-, Nersiani- ja Bagrationi-suvuille. Guaram III:n (hallitsi 779/780\xe2\x80\x93786) tytt\xc3\xa4ren avioliitto maanpakoon l\xc3\xa4hteneen Bagratuni-prinssi Vasakin kanssa loi uuden Bagrationi-dynastian, josta tuli lopulta Georgian viimeinen ja pisimp\xc3\xa4\xc3\xa4n vallassa pysynyt hallitsijasuku. Kun guaramidi-suku sammui 700-luvun loppuun menness\xc3\xa4, suvun Bagrationi-serkut p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t valtaan noustuaan ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n perint\xc3\xb6ns\xc3\xa4 guaramidien aiemmilta l\xc3\xa4\xc3\xa4nityksilt\xc3\xa4._NEWLINE_Georgialainen 900-luvun kronikoitsija Sumbat Davitis-dze kirjoittaa teoksessaan Bagratidien historia virheellisesti (tai tahallaan), ett\xc3\xa4 guaramidit olivat bagratideja, jotka saapuivat Pyh\xc3\xa4lt\xc3\xa4 maalta asettuakseen asumaan Georgiaan ja Armeniaan.'