b'\n_START_ARTICLE_\nMaanlaki\n_START_PARAGRAPH_\nMaanlaki oli keskiajalla luotu yleinen laki, joka oli voimassa Ruotsin maaseudulla 1340-luvulta alkaen. Sen tarkoituksena oli yhten\xc3\xa4ist\xc3\xa4\xc3\xa4 valtakunnan lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6, sill\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4neet maakuntalait olivat eri maakunnissa erilaisia._NEWLINE_Varhaisempi maanlaki syntyi, kun kuningas Maunu Eerikinpoika m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si kolmen laamannin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi eri maakunnissa voimassa olleiden lakien yhten\xc3\xa4ist\xc3\xa4misen. Maanlaki perustui monessa kohdin Uplannin ja It\xc3\xa4-G\xc3\xb6tanmaan maakuntalakeihin. Kuningas esitti lain hyv\xc3\xa4ksymist\xc3\xa4 \xc3\x96rebron herrainp\xc3\xa4ivill\xc3\xa4 1347, mutta papiston vastustuksen vuoksi uusi laki j\xc3\xa4i vaille kuninkaallista vahvistusta. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta lakia k\xc3\xa4ytettiin yleisesti koko valtakunnassa, vaikka tuomareilla oli edelleen lupa noudattaa paikallista oikeusk\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4 ep\xc3\xa4selviss\xc3\xa4 tilanteissa._NEWLINE_Nuorempi maanlaki astui varhaisemman sijalle vuonna 1442. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 Kristoffer-kuninkaan maanlaki oli t\xc3\xa4ydennetty ja parannettu versio edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 laki syrj\xc3\xa4ytti edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4 lopullisesti 1608, kun Kaarle IX painatti sen. Maanlaki oli Ruotsin ja Suomen yleisen\xc3\xa4 lakikirjana vuoteen 1734, jolloin astui voimaan vuoden 1734 laki. Sekin perustui suurelta osin sit\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4neeseen maanlakiin. Edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n poiketen se kuitenkin koski my\xc3\xb6s kaupunkeja, joissa aikaisemmin oli ollut voimassa erillinen kaupunginlaki. _NEWLINE_Maanlakien vanhimman suomennoksen on 1540-luvulla tehnyt Tukholman suomalaisen seurakunnan kirkkoherrana toiminut Herra Martti.  K\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sty\xc3\xb6t\xc3\xa4 jatkoi vuonna 1601 Kalajoen kirkkoherra Ljungo Tuomaanpoika. Kumpikin k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s j\xc3\xa4i kuitenkin aikanaan pelk\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4sikirjoitukseksi. Ljungon k\xc3\xa4sikirjoituksen nimi on Ruodzin waldakunnan maan elj taloin poicain laki, Ruodzin kielest\xc3\xa4 Suomen kielelle tulkittu._NEWLINE_Maanlaki koostui seuraavista osista: naimakaari (giftom\xc3\xa5lsbalken), perint\xc3\xb6kaari (konungasbalken), maakaari (jordabalken), rakennuskaari (byggningabalken), kauppakaari (handelsbalken), oikeudenk\xc3\xa4ymiskaari (tingsm\xc3\xa5lsbalken), rauhanvalankaari (eds\xc3\xb6relsebalken), varkauskaari (tjuvabalken), henkirikoskaari (h\xc3\xb6gm\xc3\xa5lsbalken), rikosasiain osasto (tappo, kuolemantuottamus, tapaturma) ja kirkkokaari (kyrkor\xc3\xa4tten).'