b'\n_START_ARTICLE_\nAsetyylisalisyylihappo\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nLuonnon salisylaatteja, joiden synteettisen\xc3\xa4 johdannaisena asetyylisalisyylihappoa voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4, on luonnossa muun muassa pajun kuoressa. Kuorta onkin k\xc3\xa4ytetty rohtona kuumeeseen ja reumaattiseen s\xc3\xa4rkyyn kautta aikojen. Vanhimmat todisteet pajurohdosten k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 ovat tuhansien vuosien takaa (1500 eaa.), Egyptist\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydetyiss\xc3\xa4 Ebersin papyruksessa. Samanlaisia mainintoja on my\xc3\xb6s muinaisilta sumereilta ja assyrialaisilta. Pajun, erityisesti valkosalavan (Salix alba), k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 rohdoksena on ollut tunnettua my\xc3\xb6s kiinalaisten, intialaisten ja kreikkalaisten kulttuurien keskuudessa ._NEWLINE_Euroopassa Hippokratesta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n pitk\xc3\xa4lti modernin l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen is\xc3\xa4n\xc3\xa4, ja h\xc3\xa4nen osuuttaan pajun kuoren voittokulkuun nykymaailman kenties k\xc3\xa4ytetyimm\xc3\xa4ksi l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeeksi, asetyylisalisyylihapoksi, pidet\xc3\xa4\xc3\xa4nkin siksi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4. Hippokrateen kuvaukset pajun kuoresta saatavasta valkoisesta jauheesta kivunlievitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 ovat s\xc3\xa4ilyneet t\xc3\xa4h\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4rke\xc3\xa4 virstanpylv\xc3\xa4s asetyylisalisyylihapon historiassa on my\xc3\xb6s ollut pastori Edmund Stonen innovatiivinen ajatus kokeilla pajunkuoren tehoa horkkatautia poteviin kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4isiin ._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin pajurohdosten vaikutusmekanismien tutkiminen johti p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisena pidetyn tehoaineen, salisiinin erist\xc3\xa4miseen. Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 yhdisteen pajusta l\xc3\xb6ysi ranskalainen tiedemies Henri Leroux vuonna 1829. Erist\xc3\xa4minen oli kuitenkin aikaa viev\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kallista, jonka vuoksi ty\xc3\xb6 salisiinin synteettisen johdannaisen tuottamiseksi aloitettiin samoihin aikoihin._NEWLINE_Salisyylihappoa valmistettiin synteettisesti 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4, mutta sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeen\xc3\xa4 ei ollut laajaa hapon aiheuttamien sivuvaikutusten, yleisimmin maha\xc3\xa4rsytysten vuoksi. Siedetymp\xc3\xa4\xc3\xa4 yhdistett\xc3\xa4 kehitteli muun muassa ranskalainen kemisti Charles von Gerhard, joka onnistui valmistamaan salisyylihaposta asetyloidun muodon, asetyylisalisyylihapon vuonna 1853. Keksij\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ei ollut mielenkiintoa keksint\xc3\xb6ns\xc3\xa4 markkinoimiseen, ja sill\xc3\xa4 er\xc3\xa4\xc3\xa4 tuote unohtui vuosikymmeniksi._NEWLINE_1800-luvun lopussa Bayerilla ty\xc3\xb6skennelleet Felix Hoffmann ja Arthur Eichengr\xc3\xbcn osallistuivat molemmat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 panoksella asetyylisalisyylihapon teollisen synteesimenetelm\xc3\xa4n kehitt\xc3\xa4miseen, joka valmistui vuonna 1897. 6. maaliskuuta 1899 Bayer sai tuotteelle patentin kauppanimell\xc3\xa4 Aspirin ja tuote saatiin markkinoille._NEWLINE_Asetyylisalisyylihappo oli tuolloin ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 teollisesti valmistettuja tulehduskipul\xc3\xa4\xc3\xa4kkeit\xc3\xa4. Nykyisin Aspirin-valmistetta k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n maailmalla 100 miljoonaa tablettia p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in. Asetyylisalisyylihappoa sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4kevalmisteita myyd\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomessa my\xc3\xb6s muun muassa tuotenimill\xc3\xa4 Disperin ja Primaspan.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 ja vaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nAsetyylisalisyylihappo ehk\xc3\xa4isee veren hyytymist\xc3\xa4, joten sit\xc3\xa4 voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ehk\xc3\xa4isem\xc3\xa4\xc3\xa4n veritulppia. Monet veritulpille alttiit henkil\xc3\xb6t nauttivat s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti ennalta ehk\xc3\xa4isev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tarkoituksessa asetyylisalisyylihappoa. Yleinen virheellinen k\xc3\xa4sitys t\xc3\xa4st\xc3\xa4 on ett\xc3\xa4 asetyylisalisyylihappo "ohentaa verta". Asetyylisalisyylihapon ehk\xc3\xa4isev\xc3\xa4 vaikutus veritulppien muodostumisessa perustuu kuitenkin siihen, ett\xc3\xa4 se est\xc3\xa4\xc3\xa4 er\xc3\xa4st\xc3\xa4 tromboksaani A\xe2\x82\x82:n muodostumiseen osallistuvaa entsyymi\xc3\xa4 toimimasta. Tromboksaani A\xe2\x82\x82 tehostaa verihiutaletulpan muodostumista._NEWLINE_Asetyylisalisyylihapon kipua ja tulehduksia lievent\xc3\xa4v\xc3\xa4 vaikutus perustuu siihen, ett\xc3\xa4 se toimii irreversiibelin\xc3\xa4 inhibiittorina syklo-oksigenaasille, jolla on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 rooli prostaglandiinien synteesiss\xc3\xa4. Aktiivisen keskuksen l\xc3\xa4heinen seriinit\xc3\xa4hde asetyloituu, jolloin entsyymin toiminta estyy. Asetyylisalisyylihappo sitoutuu tehokkaammin COX-1-varianttiin. Prostaglandiinien synteesi kiihtyy juuri kuumeen ja kivun aikana.  Syklo-oksigenaasi on sama entsyymi, joka osallistuu veren hyytymiseen.'