b'\n_START_ARTICLE_\nEkologinen sukkessio\n_START_PARAGRAPH_\nEkologinen sukkessio, joskus my\xc3\xb6s suksessio eli seuraanto tarkoittaa tietyll\xc3\xa4 paikalla tapahtuvaa lajiston (v\xc3\xa4hitt\xc3\xa4ist\xc3\xa4) muuttumista. Sukkessio p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy kliimaksiin, eli vakaaseen eli\xc3\xb6yhteis\xc3\xb6\xc3\xb6n, jonka lajisto ei juuri muutu._NEWLINE_Sukkessiota tapahtuu, koska eli\xc3\xb6yhteis\xc3\xb6n j\xc3\xa4senet itse muuttavat omaa elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n. Esimerkiksi nopeasti kasvavien lehtipuiden nousu entiselle mets\xc3\xa4paloalueelle v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 maahan asti p\xc3\xa4\xc3\xa4sev\xc3\xa4n valon m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4, muuttaa l\xc3\xa4mp\xc3\xb6- ja kosteusolosuhteita ym., jolloin aiemmin menestyneet valokasvit h\xc3\xa4vi\xc3\xa4v\xc3\xa4t kilpailussa varjoa siet\xc3\xa4ville kasveille.\n_START_SECTION_\nKliimaksi\n_START_PARAGRAPH_\nKliimaksi on sukkession p\xc3\xa4\xc3\xa4tepiste, jossa eli\xc3\xb6yhteis\xc3\xb6 on vakaa ja muuttumaton. Eli\xc3\xb6yhteis\xc3\xb6 ei muutu, ellei ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 muutu. Ilmaston m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 kliimaksia kutsutaan monokliimaksiksi. Samassakin ilmastossa esiintyy erilaisia kliimakseja, mik\xc3\xa4 johtuu ravinteisuuden ja el\xc3\xa4imist\xc3\xb6n paikallisesta vaikutuksesta. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 monokliimaksista poikkeavia kliimakseja kutsutaan polykliimakseiksi. Ilmastokin muuttuu pitk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4, joten muuttumaton monokliimaksi on mahdoton.\n_START_SECTION_\nEsimerkkej\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nEkologinen sukkessio on erilainen eri paikoilla. Esimerkiksi tuoreen kangasmets\xc3\xa4n sukkessiossa hakkuuta tai mets\xc3\xa4paloa seuraa nopeasti levi\xc3\xa4vien ja kasvavien valokasvien muodostama pioneerivaihe. Niiden seasta nousee v\xc3\xa4hitellen monivuotisia, korkeampia kasveja, jotka varjostavat ensivaiheen matalia kasveja. Monivuotisten joukossa erityisesti nopeakasvuiset lehtipuut ja pensaat valtaavat alaa muodostaen pioneerivaihetta seuraavan pensaikkovaiheen. Lehtipuiden kasvaessa isommaksi mukaan tulee my\xc3\xb6s havupuita, jolloin paikalle syntyy sekamets\xc3\xa4. Pikkuhiljaa varjoa siet\xc3\xa4v\xc3\xa4t kuuset kasvavat lehtipuiden ohi varjostaen niit\xc3\xa4, jolloin tuore kangasmets\xc3\xa4 muuttuu kuusimets\xc3\xa4ksi. Loppuvaihetta, jossa muutokset ovat v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4, sanotaan kliimaksiksi. Puuston muuttuessa muuttuu my\xc3\xb6s muu kasvillisuus sek\xc3\xa4 n\xc3\xa4it\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 el\xc3\xa4imist\xc3\xb6._NEWLINE_Muita sukkessiotapahtumia ovat esimerkiksi m\xc3\xa4nnik\xc3\xb6n kehitys kuivalla kankaalla, paljaan kallion kasvittuminen, j\xc3\xa4rven umpeenkasvu sek\xc3\xa4 suon muuttuminen r\xc3\xa4meeksi turpeen paksuuskasvun my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Ekologisessa sukkessiossa lajim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvaa alkuvaiheissa ollen suurimmillaan sekamets\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Biomassan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvaa koko sukkessiokehityksen ajan, mutta kliimaksivaiheessa kasvu on v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tai pys\xc3\xa4htyy.\n_START_SECTION_\nTutkimushistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nEkologisen sukkession teoriaa ja empiirist\xc3\xa4 tutkimusta on kehitetty 1800-luvun lopulta l\xc3\xa4htien. Suomalainen kasvitieteilij\xc3\xa4 ja maantieteilij\xc3\xa4 Ragnar Hult oli maailmanlaajuisesti er\xc3\xa4s ensimm\xc3\xa4isist\xc3\xa4 tutkijoista, jotka tunnistivat sittemmin ekologiseksi sukkessioksi nimetyn ilmi\xc3\xb6n.'