b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkko\n_START_SECTION_\nKaupunki- kauppala- ja maaseutus\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitokset\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6n tultua Suomeen 1880-luvun taitteessa (kokeilu Helsingin rautatieaseman vieress\xc3\xa4 10.12.1877 ja Finlaysonin Plevna tehdassalin valaistus Tampereella 15.3.1882) useimmat s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkot olivat aluksi laitoskohtaisia, tai paikallisia ja laajenivat alueellisiksi 1920-luvulle menness\xc3\xa4, jolloin pieni\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitoksia oli Suomessa noin 200. Suurimmissa kaupungeissa oli omat niin sanotut s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tehtaat, kun taas pienemmiss\xc3\xa4 teollisuustaajamissa teollisuusyritykset rakensivat ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4lle l\xc3\xa4hialueelle s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkon ja toimittivat s\xc3\xa4hk\xc3\xb6energian, joka usein oli vesivoimalla tuotettua.\n_START_SECTION_\nTeollisuus ja valaistus\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6n t\xc3\xa4rkein julkinen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6sovellus oli aivan alussa katuvalaistus ja l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 lamppukuorman sy\xc3\xb6t\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 tasaj\xc3\xa4nnitejakelu, usein 127\xc2\xa0V. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6 tuotettiin yleens\xc3\xa4 h\xc3\xb6yry-, tai dieselgeneraattoreilla ja samalla ladattiin akkuja, jotka sy\xc3\xb6ttiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4h\xc3\xa4isen kuorman aikaan y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 verkkoa ja moottorigeneraattorit saatettiin sammuttaa. Tasaj\xc3\xa4nnitejakelusta kuitenkin luovuttiin paikkakunnittain 1910\xe2\x80\x931930 -luvuilla s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n kulutuksen kasvaessa ja vaihtovirtatekniikan teknisten etujen takia. Monissa kaupungeissa ja asutustaajamissa muutettiin 1950-luvun alussa Suomen S\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitosyhdistyksen ohjelman mukaan 3 kV keskij\xc3\xa4nniteverkkoja 20 kV verkoiksi ja samaan aikaan 220/127 V jakeluj\xc3\xa4nnite kuluttajille nostettiin 380/220 V j\xc3\xa4nnitteeksi, koska keskij\xc3\xa4nniteverkkojen muuntajat piti joka tapauksessa uusia.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4nnitteen lis\xc3\xa4\xc3\xa4minen 220 volttiin\n_START_PARAGRAPH_\nMuutoksia 127 voltista 220 volttiin oli tehty pieniss\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitoksissa jo 1930-luvulta asti. Kuluttajien tavallisimpien s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitteiden j\xc3\xa4nnitemuutosty\xc3\xb6t (mm. radiot, moottorit, joissa selvittiin kytkent\xc3\xa4muutoksella) ja hehkulamppujen vaihdot hoitivat paikalliset s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitokset, muiden s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitteiden muutosty\xc3\xb6t ja osan mittaroinnista maksoivat kuluttajat. N\xc3\xa4in saatiin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n h\xc3\xa4vikki\xc3\xa4 ja siirtoh\xc3\xa4vi\xc3\xb6it\xc3\xa4 v\xc3\xa4hennetty\xc3\xa4 ja siirtokapasiteettia kohotettua. Maaseudulla keskij\xc3\xa4nniteverkot oli jo alun perin rakennettu 20 kV j\xc3\xa4nnitteelle ja jakeluj\xc3\xa4nnite oli 380/220V._NEWLINE_Suomen ensimm\xc3\xa4inen suurj\xc3\xa4nniteyhteys 7,8\xc2\xa0kV:n j\xc3\xa4nnitteell\xc3\xa4 valmistui 1898 ja yhdisti Laatokan Karjalassa Uuksunjokeen rakennetut vesivoimalat Yl\xc3\xa4-Uuksunkoski, Kivikulmankoski ja Jukakoski 7,5\xc2\xa0km:n p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijainneille E.\xc2\xa0M.\xc2\xa0Meyer\xc2\xa0&\xc2\xa0Co.:n Pitk\xc3\xa4rannan kaivoksien uudelle s\xc3\xa4hk\xc3\xb6magneettiselle rikastuslaitokselle. Seuraavana vuonna valmistui samanpituinen suurj\xc3\xa4nnitelinja L\xc3\xa4skel\xc3\xa4n vesivoimalaitokselta V\xc3\xa4lim\xc3\xa4en rautakaivokselle. T\xc3\xa4ysin suomalaisvoimin toteutetun Lavolankosken vesivoimalan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 alettiin siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 vuoden 1900 syksylt\xc3\xa4 Viipurin Neitsytniemen muuntoasemalle 33\xc2\xa0km:n matkan 15\xc2\xa0kV j\xc3\xa4nnitteell\xc3\xa4._NEWLINE_1912 rakennettiin Suomen pisin 20\xc2\xa0kV:n linja Rauman h\xc3\xb6yryvoima-asemalta Peipohjaan ja vuonna 1921 70\xc2\xa0kV:n siirtoyhteys \xc3\x84ets\xc3\xa4n vesivoimalaitokselta Poriin Rosenlewin tehtaille. T\xc3\xa4llaiset l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 1910\xe2\x80\x931920-luvulla rakennetut alueverkot yhdistiv\xc3\xa4t voimalaitoksia ja kaupunkeja useiden kymmenien kilometrien s\xc3\xa4teell\xc3\xa4. Tornion s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitos osti v. 1924 alkaen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 Ruotsista Ekfors Kraftilta 20 kV (v. 1943 40 kV) siirtoyhteydell\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSuomen valtakunnallinen kantas\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkko\n_START_PARAGRAPH_\nVarsinaisen kantaverkon alkuhetki oli Imatrankosken vesivoimalaitoksen ja sen Turkuun ja Viipuriin yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4n 563 kilometrin mittaisen Suomen ensimm\xc3\xa4isen 110\xc2\xa0kV:n suurj\xc3\xa4nnitesiirtojohdon, eli niin sanotun Rautarouva-linjan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6notto 16. tammikuuta 1929. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n runkoyhteyteen liitettiin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6asemien kautta sen varrella sijainneita s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitosten alueverkkoja, muun muassa Helsingin 35\xc2\xa0kV alueverkko. Linjan l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n rakennettiin v. 1939 tasaamaan ja varmistamaan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ntuotantoa Vanajan h\xc3\xb6yry\xc2\xadvoima\xc2\xadlaitoksen ensimm\xc3\xa4inen yksikk\xc3\xb6 teholtaan 40 MW._NEWLINE_V\xc3\xa4h\xc3\xa4sateisten vuosien 1932\xe2\x80\x931934 aiheuttama vesivoimapula johti teollisuudessa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6pulaan, joka rajoitti laajentuvaa teollisuustuotantoa ja nosti kustannuksia varsinkin Kymenlaaksossa. Teollisuus joutui ostamaan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 Imatran Voimalta ja tuottamaan sit\xc3\xa4 kivihiilell\xc3\xa4 vuonna 1932. Teollisuus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti heti rakentaa Vuokseen oman vesivoimalan ja sille omaa rinnakkaista s\xc3\xa4hk\xc3\xb6nsiirtoverkkoa. Verkon ensimm\xc3\xa4inen osa rakennettiin samanaikaisesti Vuokseen rakennetun Rouhialan 100\xc2\xa0MW vesivoimalaitoksen kanssa, joka valmistui 1937. _NEWLINE_Rouhialan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t osakkaat Kymin Osakeyhti\xc3\xb6 Kuusankoskella, Enso-Gutzeit Imatralla, Yhtyneet Paperitehtaat, Etel\xc3\xa4-Suomen Voima, Tampella ja Ahlstr\xc3\xb6m. 120\xc2\xa0kV:n siirtolinja rakennettiin Rouhialasta Imatralle, sek\xc3\xa4 Inkeroisiin, mist\xc3\xa4 se haarautui Kyminlinnaan ja Kuusankoskelle. My\xc3\xb6s Simpeleen paperitehtaan oma 47\xc2\xa0kV:n johto liitettiin Rouhialan vesivoimalaitokseen. ESV:n 1930 valmistunut 70\xc2\xa0kV:n linja Kymijoelta Porvoon kautta Helsinkiin liitettiin t\xc3\xa4h\xc3\xa4n Rouhialan Voima Oy:n verkkoon Kyminlinnasta, sek\xc3\xa4 Inkeroisista. Imatran Voiman siirtoverkko ja teollisuuden oma siirtoverkko olivat suoraan yhdistettyn\xc3\xa4 toisiinsa vain Korialta aina 1950-luvulle asti.\n_START_SECTION_\nValtakunnallinen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ist\xc3\xa4minen\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6j\xc3\xa4 asennettiin aluksi kaupunkitalouksiin ja teollisuuspaikkakunnille. 1920-luvulla nelj\xc3\xa4sosassa kodeista oli hehkulamppuvalaistus. Talvisodan syttyess\xc3\xa4 1939 Suomen maaseudun asumuksista noin puolet oli s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ji\xc3\xa4. Suuri osa n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 talouksista sijoittui Etel\xc3\xa4-Suomeen. _NEWLINE_1950- ja 1960-luvut olivat vilkasta linjojen rakentamisen aikaa. 1970-luvun alussa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 talouksia oli en\xc3\xa4\xc3\xa4 It\xc3\xa4- ja Pohjois-Suomessa._NEWLINE_1970-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Suomessa oli 35 000 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 taloutta. Lapin, Kainuun, Pohjois-Karjalan ja H\xc3\xa4meen perukoille s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istys eteni hitaasti._NEWLINE_Maaseudun s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ist\xc3\xa4misess\xc3\xa4 oli huomattavia alueellisia eroja. Uudistuksen estein\xc3\xa4 olivat k\xc3\xb6yhyys, harva asutus ja hankalat luonnonolot. _NEWLINE_Lappi ei ollut viimeisi\xc3\xa4 alueita s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n piiriss\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Suomen j\xc3\xa4rvialueet ja saaristo saivat s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ns\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 hitaammin._NEWLINE_Viimeisimpin\xc3\xa4 kylin\xc3\xa4 Suomessa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6t sai Kilpisj\xc3\xa4rvi Enonteki\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Se liitettiin valtakunnan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkkoon vuonna 1981._NEWLINE_Vuonna 1987 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istettiin Kittil\xc3\xa4n Pokka.\n_START_SECTION_\nToiminnallisuus\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa tuotettu ja ulkomailta ostettu energia siirret\xc3\xa4\xc3\xa4n verkkoyhti\xc3\xb6ille ja teollisuudelle kanta- ja alueverkkojen avulla. Jakeluverkko taas koostuu keski- ja pienj\xc3\xa4nnitejohdoista._NEWLINE_Suomessa suurj\xc3\xa4nniteverkkoa kutsutaan kanta- ja alueverkoksi. Kantaverkko koostuu 400-, 220- ja t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 110\xc2\xa0kV:n voimansiirtojohdoista s\xc3\xa4hk\xc3\xb6asemineen. Alueverkko puolestaan k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 muun muassa valtaosan 110\xc2\xa0kV:n johdoista. _NEWLINE_Eristimet ovat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n lasia tai komposiittimateriaaleja; ennen ne olivat posliinia. Eristinketju voi olla muodoltaan I-tyyppinen tai V-tyyppinen. _NEWLINE_Toimilupa 110 kV:n - 440 kV:n s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n siirt\xc3\xa4miseen Suomessa on Enso Alueverkko Oy:ll\xc3\xa4, EPV Alueverkko Oy:ll\xc3\xa4, Kittil\xc3\xa4n Alueverkko Oy:ll\xc3\xa4, Lapin S\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkko Oy:ll\xc3\xa4, M\xc3\xa4nt\xc3\xa4n Energia Oy:ll\xc3\xa4, Porvoon Alueverkko Oy:ll\xc3\xa4, PVO-Alueverkot Oy:ll\xc3\xa4, Satapirkan S\xc3\xa4hk\xc3\xb6 Oy:ll\xc3\xa4, Satavakka Oy:ll\xc3\xa4, S\xc3\xa4hk\xc3\xb6-Virke\xc3\xa4t Oy:ll\xc3\xa4, UPM S\xc3\xa4hk\xc3\xb6nsiirto Oy:ll\xc3\xa4, \xc3\x84\xc3\xa4neverkko Oy:ll\xc3\xa4 ja Fingrid Oy:ll\xc3\xa4. Suomessa kantas\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkosta vastaa Fingrid Oy._NEWLINE_Jakeluverkot 110\xc2\xa0kV:n s\xc3\xa4hk\xc3\xb6asemilta kuluttajille koostuvat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n suurimmaksi osaksi 20\xc2\xa0kV:n johdoista s\xc3\xa4hk\xc3\xb6asemien ja jakelumuuntajien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 400\xc2\xa0voltin pienj\xc3\xa4nniteverkosta jakelumuuntajilta kuluttajille. Joissain kaupungeissa on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s 6 ja 10\xc2\xa0kV:n j\xc3\xa4nnitetasot. K\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on v\xc3\xa4heneviss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin my\xc3\xb6s 30 ja 45\xc2\xa0kV:n jakeluverkkoja pienempien asutuskeskusten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 korvataan lyhyemmill\xc3\xa4 matkoilla vahvistamalla 20\xc2\xa0kV:n verkkoja ja pidemmill\xc3\xa4 matkoilla rakentamalla 110\xc2\xa0kV:n johtoja ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6asemia._NEWLINE_Kokeiluk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n on Suomessa rakennettu (Suur-Savon S\xc3\xa4hk\xc3\xb6 Oy) kolmiportaista jakeluverkkoa, jossa 20\xc2\xa0kV:n keskij\xc3\xa4nniteverkosta s\xc3\xa4hk\xc3\xb6 siirret\xc3\xa4\xc3\xa4n kuluttajan l\xc3\xa4hettyville 1\xc2\xa0kV:n verkossa ennen muuntamista 0,4\xc2\xa0kV:iin. 1\xc2\xa0000\xc2\xa0V:n verkoilla voidaan korvata h\xc3\xa4iri\xc3\xb6herkki\xc3\xa4 20\xc2\xa0kV:n verkon lyhyit\xc3\xa4, alle muutamien kilometrien haarajohtoja l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vapaa-ajan asunnoille. Nykyisen 230/400\xc2\xa0V jakeluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n johdot ja muut komponentit soveltuva sellaisenaan 1\xc2\xa0kV:n vaihtoj\xc3\xa4nniteelle (tai \xc2\xb11,5\xc2\xa0kV tasaj\xc3\xa4nnitteelle). J\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 johtokatujen tarvetta ja mahdollistaa kaapelin maahan auraamisen. Lis\xc3\xa4kustannuksina on kuitenkin 1/0,4\xc2\xa0kV muuntaja, sek\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n vaatima suojalaitteisto, jolla muun muassa rajoitetaan kosketusj\xc3\xa4nnitett\xc3\xa4 vikatapauksissa._NEWLINE_Suomen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkon omistuksesta ja yll\xc3\xa4pidosta huolehtii kaksi eri ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4. Fingrid Oyj:n hallinnoimaan kantaverkkoon kuuluu yli 14\xc2\xa0000 kilometri\xc3\xa4 voimajohtoja ja noin sata s\xc3\xa4hk\xc3\xb6asemaa. Muista verkoista huolehtivat paikalliset s\xc3\xa4hk\xc3\xb6nsiirtoyhti\xc3\xb6t.'