b'\n_START_ARTICLE_\nMesopotamian maantiede\n_START_PARAGRAPH_\nMesopotamian maantiede k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 nykyisen Irakin alueen sek\xc3\xa4 Syyrian it\xc3\xa4osan ja Turkin kaakkoisosan. Alueen l\xc3\xa4pi virtaa kaksi suurta jokea, Eufrat ja Tigris. Mesopotamia tulee kreikan sanoista meso - v\xc3\xa4liss\xc3\xa4, potamoi - virrat._NEWLINE_Mesopotamian kuuma ja kuiva ilmasto m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4asialliseksi viljelymuodoksi kasteluviljelyn. Joet ovat varsinkin Etel\xc3\xa4-Mesopotamiassa t\xc3\xa4rkein veden l\xc3\xa4hde peltojen kasteluun. Muinainen Sumeri ja Babylonia saivat elantonsa n\xc3\xa4in jokien avulla. Jokien ymp\xc3\xa4rille syntyi tiiviit\xc3\xa4, tiettyyn rajaan asti kasvavia kaupunkikeskuksia, jotka sotivat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n. Mutta kasteluviljely johti aikaa my\xc3\xb6ten maan suolaantumiseen ja peltojen tuoton laskuun._NEWLINE_Tiedot muinaisen Mesopotamian v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja kaupungeista perustuvat arkeologisiin kaivauksiin ja muinaisiin mesopotamialaisiin teksteihin, joiden luotettavuus on vaihteleva._NEWLINE_Suunnilleen nykyisess\xc3\xa4 Irakissa sijaitsevan Mesopotamian eli Kaksoisvirtainmaan halki virtaavat suuret joet Eufrat ja Tigris. Syro-Mesopotamia on hieman laajempi alue, joka kattaa nykyisen Irakin lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s Syyrian. Mesopotamia jakautuu kahteen osaan: pohjoiseen Assyriaan ja etel\xc3\xa4iseen Babyloniaan. Assyria oli nykyisess\xc3\xa4 Pohjois-Irakissa suunnilleen nykyisen Mosulin seuduilla. Babylonia on suunnilleen nykyisest\xc3\xa4 Bagdadista, muinaisesta Sipparista etel\xc3\xa4\xc3\xa4n Eufratin ja Tigriin jokilaaksoa pitkin. Viel\xc3\xa4 vanhemmalla ajalla ei puhuttu Babyloniasta, vaan silloin Babylonian pohjoisia oli Nippurin ja Maradin pohjoispuolinen osa Akkad eli Uri, ja etel\xc3\xa4inen osa Sumer eli Kiengi tai Kengir._NEWLINE_Etel\xc3\xa4-Mesopotamia on alavaa ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on suuria soita. Muinoin Persianlahden ranta kulki kauempana sis\xc3\xa4maassa. Pohjoisessa ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on vuoria, esimerkiksi Zagrosvuoristo, ja kaakossa Persianlahti. L\xc3\xa4nness\xc3\xa4 ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on aroa, puoliaavikkoa ja autiomaata ja luoteessa Syyrian aro. Jokien ulkopuolinen Etel\xc3\xa4-Mesopotamia on aavikkoa, Keski-Mesopotamia ja Pohjois-Mesopotamia paimentolaisille sopivaa puoliaavikkoa ja pohjoisin Mesopotamia aroa. Iranissa Zagros-vuorilla Mesopotamian it\xc3\xa4reunalla kasvaa sekametsi\xc3\xa4._NEWLINE_Aroalueet sopivat paimentolaisille, Mesopotamian tulvatasanko maanviljelij\xc3\xb6ille. Maantieteellisesti Mesopotamia on puoliavoin alue, koska rajoittuu vain osin vuoriin, mereen ja autiomaihin. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t varhaisimmista Mesopotamian asukkaista, sumerit kutsuivat Mesopotamiaa nimell\xc3\xa4 kalam, "maa" vastakohdaksi pohjoisen vuorimaalle, kur._NEWLINE_Mesopotamiassa ei ole juurikaan monia raaka-aineita, muinaishistoriallisena kautena siell\xc3\xa4 oli l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 viljaa, kaislaa ja savea. Maanviljely vaatii Keski- ja Etel\xc3\xa4-Mesopotamiassa peltojen keinotekoista kastelua. Sinne rakennettiinkin tihe\xc3\xa4 kanavaverkko, joka rappeutui seleukidien aikana. Etel\xc3\xa4-Mesopotamian sadot pieneniv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s maan suolaantumisen takia. Kivi oli Etel\xc3\xa4-Mesopotamiassa harvinaisuus. Pohjois-Mesopotamiassa eli Assyriassa on kive\xc3\xa4 ja sadetta viljelyyn kyllin._NEWLINE_Mesopotamian tulvatasanko oli aiemmin merenlahti, ja viel\xc3\xa4 noin 2000 eaa. meri ulottui kauas sis\xc3\xa4maahan muinaisen Urin kaupungin seudulla.\n_START_SECTION_\nMaan suolaantuminen\n_START_PARAGRAPH_\nVehn\xc3\xa4 siet\xc3\xa4\xc3\xa4 maan suolaa 0,5\xc2\xa0% maassa, mutta ohra kaksi kertaa enemm\xc3\xa4n, noin prosentin verran. Etel\xc3\xa4-Mesopotamia on herkk\xc3\xa4 suolaantumaan, koska pohjavesi on korkealla ja joetkin tuovat suolaa mukanaan, ja kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on kuuma. Haihduttava kasvillisuus imee pohjavett\xc3\xa4 kohti pintaa, ja haihtuminen j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 vain suolat pinnalle. Haihtuminen lis\xc3\xa4\xc3\xa4 veden suolapitoisuutta, kun vesi h\xc3\xb6yrystyy pois ja suola j\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljelle._NEWLINE_Viljan kasteluviljely Mesopotamian ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 nosti suolat Maan pintaan jo Sumerin ja Akkadin aikana._NEWLINE_Kun 3500 eaa. viljeltiin Sumerissa yht\xc3\xa4 paljon vehn\xc3\xa4\xc3\xa4 ja ohraa, Hammurabin aikana ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 viljelty vehn\xc3\xa4\xc3\xa4. My\xc3\xb6s paltojen tuotto laski huomattavasti.\n_START_SECTION_\nMesopotamian v\xc3\xa4entiheys\n_START_PARAGRAPH_\nAdamsin mukaan Sumerin v\xc3\xa4est\xc3\xb6tiheys olisi ollut 68 as/km\xc2\xb2. Adams my\xc3\xb6s arvioi, ett\xc3\xa4 varhaisdynastisella I kaudella Etel\xc3\xa4-Mesopotamiassa olisi asunut 1 070 000 ihmist\xc3\xa4 4100 km\xc2\xb2 alalla eli 26 as/km\xc2\xb2. Mutta saman ajan Urin alueella asui 66 as/km\xc2\xb2. Susan Pollockin mukaan varhaisdynastisella III-kaudella olis ollut 200 000 ihmist\xc3\xa4._NEWLINE_Urin kaupungissa olisi er\xc3\xa4\xc3\xa4n arvion mukaan ollut 28-27 vuosisadalla eaa. 6000 as ja kaupungin valvoma ala 90 km\xc2\xb2._NEWLINE_6000 as ja 20 ha Ur olisi toisten tietojen mukaan vaatinut peltoalaa 12 km\xc2\xb2, 6000 asukkaasta ty\xc3\xb6voimaa 2500 (mukaan lukien kaikki tarvittavat avustajat, ty\xc3\xb6njohdon jne viljan varastointiinkin). Lampaita boli 10000, joista 3000 teurastettiin ravinnoksi joka vuosi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n mukaan asukastiheys olis ollut 200 as/km\xc2\xb2._NEWLINE_Noin 2700 eaa. Urukin kaupungissa oli noin 40 000-50 000 asukasta ja se valvoi suoraan ainakin teoriassa 14 km s\xc3\xa4teist\xc3\xa4 aluetta. Itse kaupungin ala oli 2 km\xc2\xb2._NEWLINE_Urin III dynastian aikaan Etel\xc3\xa4-Mesopotamiassa asui 500 000 as. ja tuohon aikaan lienee ollut er\xc3\xa4\xc3\xa4n arvion mukaan noin 12 000 km kastelukelpoista peltoalaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tuottaisi 42 as/km v\xc3\xa4est\xc3\xb6tiheyden viljelykelpoiselle maa-alalle, jos puolet pelloista oli kesannolla._NEWLINE_Etel\xc3\xa4-Mesopotamian maksimi v\xc3\xa4est\xc3\xb6n tiheys oli tuohon aikaan viljelylle noin 123-208 as/km\xc2\xb2 riippuen pellon tuotosta, jolloin 100 000 asukkaan Ur olisi voitu ruokkia 12,4-16 km\xc2\xb2 s\xc3\xa4teisell\xc3\xa4 alueella. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 viljaa haettiin kauempaa mm Kagashista, koska pellot olivat kastelukanavien ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4, ja Ur kaiken lis\xc3\xa4ksi meren rannalla._NEWLINE_Mutta maksimiv\xc3\xa4est\xc3\xb6tiheys on tuon ajan mittojen mukaan hyv\xc3\xa4n peltomaan tuotolla 1200 kg/ha_NEWLINE_300 as/km, jos yksi ihminen sy\xc3\xb6 1kg viljaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Mesopotamiassa mm maan suolaantuminen rajoitti peltoalaa ja viljan tuottoa, samoin kastelukanavien rajallinen alue, tulvien ennustamisen vaikeus, paimentolaisten maan tarve jne._NEWLINE_Lagashissa/Girsussa oli dokumenttien mukaan 200-yli 500 km\xc2\xb2 viljelty\xc3\xa4 maata. Koko Lagashin valvoma ala olisi ollut 1000-1300 km\xc2\xb2. Urukin Eanna-temppeli omisti yli 500 km\xc2\xb2 maata._NEWLINE_Turnerin mukaan varhaisen Uruk-kauden alussa noin 4100 eaa. olisi maatalousv\xc3\xa4est\xc3\xb6 ollut hyvin harvaa, vain 0,45 as/km\xc2\xb2, jos Mesopotamian alamaan alaksi lasketaan noin 65 000 km\xc2\xb2. V\xc3\xa4kiluku oli tuon mukaan 25 000 vuonna 4100 eaa._NEWLINE_V\xc3\xa4est\xc3\xb6 kasvoi ennen suurta pudotusta keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 0,15% vuodessa tuhansia vuosia, mutta vaihtelut olivat suuria. Vuonna 3500 eaa. oli 110 000 asukasta, 2 ask/km\xc2\xb2, kasvu ehk\xc3\xa4 1%. Vuonna 2500 eaa. oli 360 000 asukasta, v\xc3\xa4est\xc3\xb6tiheys 6,72 ass/km\xc2\xb2 ja kasvu 0.13%/v._NEWLINE_1900 eaa. v\xc3\xa4kiluku oli huipussaan 63 000 asukasta ja 11,4 as/km\xc2\xb2, kasvaen 0,19\xc2\xa0% vuodessa. V\xc3\xa4kiluku putosi nopeasti niin, ett\xc3\xa4 se oli 1600 eaa. 270 000, Sassanidien ja abbasidien aikana550-800 jaa. alueella asui 27 ask/km\xc2\xb2. Kun arabit saapuivat, alueen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 putosi noin 140000_:keen, 2,5 as/km\xc2\xb2. Viel\xc3\xa4 vuonna 1750 oli vanhalle ajalle tyypillisi\xc3\xa4 lukuja 340000 as. 6,15 as/km\xc2\xb2 ja v\xc3\xa4est\xc3\xb6n kasvunopeus 0,14%/v._NEWLINE_1850 jaa. alueella asui 440 000 asukasta, 8 as/km\xc2\xb2. V\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvu ylitti 1% vuonna 1850. vuonna 1982 alueella asui 7 676 000 asukasta, noin 140 as/km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nYleist\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nJos oli paljon viljelij\xc3\xb6it\xc3\xa4, Sumerissa oli ehk\xc3\xa4 800 000\xe2\x80\x931,5 miljoonaa asukasta. Pienempi\xc3\xa4kin arvioita voidaan esitt\xc3\xa4\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n arvion mukaan Sumerissa oli noin 2500 eaa. 500\xc2\xa0000 asukasta._NEWLINE_Muutamat Sumerin kaupungeista ylittiv\xc3\xa4t arvioiden mukaan 20\xc2\xa0000 asukkaan rajan noin vuoden 3100 eaa. tienoilla. Arviolta 80\xe2\x80\x9390\xc2\xa0% sumerilaisista asui vuosina 3000\xe2\x80\x932000 eaa. kaupungeissa. V\xc3\xa4est\xc3\xb6 lienee keskittynyt kaupunkeihin puolustautumistarpeen takia, temppelien ja muun kaupungin tarjoamien palvelujen vuoksi ja ehk\xc3\xa4 jopa suoranaisen k\xc3\xa4skytyksen takia, vaikka varmaa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei ole._NEWLINE_Suuria, 10\xc2\xa0000\xe2\x80\x9320\xc2\xa0000 asukkaan kaupunkivaltioita oli Sumerin alueella vain noin 20. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Uruk oli varhaisdynastisella kaudella yli 40\xc2\xa0000 asukkaan kaupunki. Kaupungin ala oli 400 ha eli 4 km\xc2\xb2. Se oli tuon ajan suurin kaupunki._NEWLINE_\xc5\xa0uruppakin taulujen mukaan noin 2600 eaa. kaupungin maitten ala oli 4660 km\xc2\xb2, mik\xc3\xa4 pystyi tuon aikaisella maanviljelytekniikalla el\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n 30\xc2\xa0000\xe2\x80\x9335\xc2\xa0000 ihmist\xc3\xa4. Esimerkiksi Urissa oli 2100 eaa. 65\xc2\xa0000 asukasta ja Egyptin Memfisiss\xc3\xa4 maan yhdistyess\xc3\xa4 noin 3100 hieman yli 30\xc2\xa0000.\n_START_SECTION_\nKokojakauma\n_START_PARAGRAPH_\nMuinaisen Sumerin kaupunkien arvellaan noudattaneen kokojakaumaa, jossa vain 1\xe2\x80\x933 kaupunkia oli todella suuria, noin 8 keskinkertaista ja yh\xc3\xa4 pienemm\xc3\xa4t yh\xc3\xa4 yleisempi\xc3\xa4. 27. vuosituhannella varsinaisessa Sumerissa Babylonin etel\xc3\xa4puolella oli noin 14 yli 10\xc2\xa0000 asukkaan kaupunkia, joista Uruk oli selv\xc3\xa4sti suurin. Yli 20\xc2\xa0000 asukkaan keskuksia oli 7, yli 30\xc2\xa0000 asukkaan keskuksia Kish 32\xc2\xa0000, Umma 31\xc2\xa0000, Ur 34\xc2\xa0000 ja Uruk 80\xc2\xa0000.\n_START_SECTION_\nKaupunkien v\xc3\xa4entiheys\n_START_PARAGRAPH_\nKaupungit tiivistyiv\xc3\xa4t ajan kuluessa, Urissa oli varhaisdynastisella I kaudella ehk\xc3\xa4 290 as./ha, Urin III dynastian kaudella 680 as./ha, kun kaupungissa oli 34\xc2\xa0000 as. Keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin asukastiheys oli muinaisissa kaupungeissa 350 as./ha.\n_START_SECTION_\nKaupungit hallitsivat monesti muita kaupunkeja\n_START_PARAGRAPH_\nKaupunki saattoi hallita muita kaupunkeja. Er\xc3\xa4\xc3\xa4seen aikaan Lagash hallitsi kolmea suurta kaupunkia Lagash itse mukaan lukien, ja 20 pikkukaupunkia ja 40 kyl\xc3\xa4\xc3\xa4. Joidenkin mukaan suuret imperiumit olisivat vaatineet suuria, noin 30\xc2\xa0000 asukkaan kaupunkeja niin kuin oli Sumerissa 2500 eaa.\n_START_SECTION_\nKaupunkien v\xc3\xa4est\xc3\xb6osuus\n_START_PARAGRAPH_\nMesopotamia kaupungistui nopeasti Uruk- ja jemset Nasr-kaudella, ja maaseutu tyhjeni niin ett\xc3\xa4 yli 80%_NEWLINE_ihmisist\xc3\xa4 asui kaupungeissa. Kaupungistumisen syin\xc3\xa4 saattoivat olla keskuksen uskonnollinen tai taloudellinen vetovoima, tarve suojautua vihollisen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykselt\xc3\xa4 tai v\xc3\xa4est\xc3\xb6n pakkosiirrot kaupunkeihin, tai ilmasto joka suosi kaupungistumista._NEWLINE_Niinp\xc3\xa4 esidynastisella ajalla 28000-2300 eaa. asui Sumerin alle 10 ha:n kyliss\xc3\xa4 vain 10% v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4, mutta yli 40 ha:n kaupungeissa 78,4%. Mutta akkadilaisajalla v\xc3\xa4ki alkoi v\xc3\xa4het\xc3\xa4 ja sen osuus painottua pienemmille paikkakunnille. Urin III-dynastian - isin-Larsa kaudella 2100-1900 eaa. alle 10 ha kyliss\xc3\xa4 asui 25\xc2\xa0% ja yli 40 ha kaupungeissa 55,1%. Keski-Babylonian kasiittiaikana alle 10 ha:n kyliss\xc3\xa4 asui jo 56.8% ja yli 40 ha kaupungeissa 30,4%._NEWLINE_Mesopotamiasa asui kaupungeissa vuonna 2500 eaa. ehk\xc3\xa4 noin 29 000 asukasta. 2200 eaa. akkadilaisajalla niiss\xc3\xa4 asui ehk\xc3\xa4 210 000  asukasta._NEWLINE_iisn-Larsa-ajalla 1900 eaa. kaupungeissa asui 190000. Vanha-Babylonian aikana 1600 eaa. Mesopotamian kaupungeissa asui 70 000 ihmist\xc3\xa4._NEWLINE_Akkadilaisajalla alkanut kaupunkien tyhjeneminen lienee johtunut ilmaston muutoksesta ja my\xc3\xb6s vieraiden kansojen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksist\xc3\xa4.'