b"\n_START_ARTICLE_\nLipara\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nLiparan kaupunki sijaitsi samannimisen saaren it\xc3\xa4rannikolla nykyisen Liparin kaupungin paikalla. Liparan saari oli suurin Sisilian pohjoisrannikon ja Italian v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 sijaitsevista Aiolisista saarista (nyk. Eoliset saaret) ja ilmeisesti my\xc3\xb6s ainoa, jolla oli enemm\xc3\xa4n asukkaita. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi muut saaret olivat aina riippuvaisia siit\xc3\xa4, ja koko saariryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 kutsuttiin usein Liparan saariksi (\xce\xb1\xe1\xbc\xb1 \xce\x9b\xce\xb9\xcf\x80\xce\xb1\xcf\x81\xce\xb1\xce\xaf\xcf\x89\xce\xbd \xce\xbd\xe1\xbf\x86\xcf\x83\xce\xbf\xce\xb9, hai Liparai\xc5\x8dn n\xc4\x93soi), mist\xc3\xa4 on per\xc3\xa4isin my\xc3\xb6s saarten toinen nykyinen nimi Liparisaaret._NEWLINE_Lipara sijaitsi saarista l\xc3\xa4himp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Sisiliaa lukuun ottamatta sen etel\xc3\xa4puolella sijainnutta Hieran eli Thermessan saarta (nyk. Vulcano). Saariryhm\xc3\xa4n muut p\xc3\xa4\xc3\xa4saaret tunnettiin antiikin aikana nimill\xc3\xa4 Didyme (nyk. Salina), Euonymos (Panarea) ja Strongyle (Stromboli). Saaret ovat osa Aitnan (Etna) ja Vesuviuksen v\xc3\xa4list\xc3\xa4 tuliper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ketjua._NEWLINE_Liparan kaupunkivaltio k\xc3\xa4sitti koko saaren ja oletettavasti my\xc3\xb6s saariryhm\xc3\xa4n muut saaret, sill\xc3\xa4 liparalaiset vaikuttavat viljelleen my\xc3\xb6s muita saaria Hieraa, Strongylea ja Didymea. Kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 25\xe2\x80\x93100 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Alue oli pieni mutta saarten tuliper\xc3\xa4isyyden ansiosta hedelm\xc3\xa4llinen. Viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mpi resurssi Liparalle olivat sen alunakaivokset, mist\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s kiitt\xc3\xa4minen saaren tuliper\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4._NEWLINE_Strabon ja er\xc3\xa4\xc3\xa4t muut antiikin aikaiset kirjailijat mainitsevat Liparalla tapahtuneen tuliper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4. Saarella oli paljon kuumia l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4 ja siell\xc3\xa4 purkautui joskus vulkaanisia kaasuja, mutta siell\xc3\xa4 ei ilmeisesti tapahtunut ainakaan suurempia tulivuorenpurkauksia koko antiikin aikana.\n_START_SECTION_\nEsihistoria ja mytologia\n_START_PARAGRAPH_\nLiparan kaupungin paikalla on ollut asutusta viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n neoliittisella kaudella. Sek\xc3\xa4 Strabon ett\xc3\xa4 Plinius sanovat Liparan saaren alkuper\xc3\xa4isen nimen olleen Meligunis (\xce\x9c\xce\xb5\xce\xbb\xce\xb9\xce\xb3\xce\xbf\xcf\x85\xce\xbd\xce\xaf\xcf\x82), mik\xc3\xa4 oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti per\xc3\xa4isin kreikkalaista siirtokuntaa edelt\xc3\xa4neelt\xc3\xa4 ajalta. Kreikkalaisessa mytologiassa saari sai nimen Lipara Liparokselta, Ausonin pojalta, joka hallitsi ennen Aiolosta. Aioloksen nimi liittyy saariin hyvin kiinte\xc3\xa4sti. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n asuinpaikkana pidettiin varhaisimmissa myyttiperinteiss\xc3\xa4 Liparan saarta itse\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4net yhdistettiin ennen kaikkea Strongyleen. Antiikin aikana saaren alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4, kreikkalaisten siirtokuntalaisten tuloa edelt\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 pidettiin Aioloksen j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isin\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nArkaainen ja klassinen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nLiparan kaupunki perustettiin kreikkalaisena siirtokuntana arkaaisella kaudella noin vuonna 580\xe2\x80\x93577 eaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ajoitus perustuu Diodoros Sisilialaiseen, joka sanoo sen tapahtuneen 50. olympiadin aikaan. Eusebios sijoittaa sen niinkin varhaiseksi kuin vuoteen 630/629 eaa., mutta arkeologia tukee paremmin Diodoroksen ajoitusta. Siirtokunnan perustivat Knidoksesta ja Rhodokselta tulleet doorilaiset. Siirtokuntalaisten johtajaksi mainitaan knidoslainen Pentathlos, ja knidoslaiset vaikuttavat olleen asukkaissa enemmist\xc3\xb6n\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 vuoksi sit\xc3\xa4 pidettiin aina Knidoksen siirtokuntana. Joidenkin tietojen mukaan Pentathlos itse ei ehtinyt el\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n Liparalle, vaan kaatui sodassa Selinuksen puolella Segestaa vastaan, mutta siirtokunnan perustivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n pojat. Kaupungin kansalaisesta k\xc3\xa4ytettiin etnonyymi\xc3\xa4 Lipara\xc4\xabos (\xce\x9b\xce\xb9\xcf\x80\xce\xb1\xcf\x81\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xcf\x82), my\xc3\xb6hemmin latinaksi Liparensis. _NEWLINE_Liparan historiasta tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n antiikin l\xc3\xa4hteist\xc3\xa4 vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Kaupunki nousi kuitenkin vahvaksi ja vauraaksi, ja kamppaili Tyrrhenanmeren hallinnasta tyrrheenien eli etruskien kanssa. Tarve suojautua etruskimerirosvoilta sai kaupungin hankkimaan itselleen laivaston. Liparalaiset saivatkin etruskeista merivoittoja, ja antoivat kiitokseksi arvokkaita votiivilahjoja Delfoihin, mik\xc3\xa4 kertoo osaltaan kaupungin vauraudesta. Toisaalta liparalaiset itsekin vaikuttavat harjoittaneen merirosvoutta, ja kerrotaan, ett\xc3\xa4 kerran heid\xc3\xa4n kaapparilaivansa sieppasi roomalaisten Delfoihin l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4n lahjan. Liparalaisten johtaja Timasitheos kuitenkin palautti lahjan ja antoi sen jatkaa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4ns\xc3\xa4._NEWLINE_Lipara l\xc3\xb6i omaa pronssirahaa 400-luvulta eaa. l\xc3\xa4htien. Ateenan l\xc3\xa4ntisille kreikkalaisalueille suuntautuneen, Lakheen johtaman sotaretken aikaan vuonna 427 eaa. Lipara oli liitossa Syrakusan kanssa todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti yhteisen doorilaistaustan vuoksi, ja torjui Ateenan ja Rhegionin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen. Vuosina 396\xe2\x80\x93394 eaa. Lipara oli edelleen yst\xc3\xa4v\xc3\xa4llisiss\xc3\xa4 v\xc3\xa4leiss\xc3\xa4 Syrakusan ja sen tyrannin Dionysioksen kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi karthagolaiset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t sinne Himilkonin johdolla ja saivat kaupungin hallintaansa joksikin aikaa. Sodan j\xc3\xa4lkeen se oli j\xc3\xa4lleen liitossa Syrakusan sek\xc3\xa4 Tyndariin kanssa.\n_START_SECTION_\nHellenistinen ja roomalainen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nAgathokles sai kaupungin valtaansa petoksella vuonna 304 eaa. rauhansopimuksen voimassaollessa. Kaupunki ry\xc3\xb6stettiin, mutta syrakusalaiset menettiv\xc3\xa4t ry\xc3\xb6st\xc3\xb6saaliin myrskyss\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 pidettiin Aioloksen kostona._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 puunilaissodassa 264\xe2\x80\x93241 eaa. Liparasta tuli karthagolaisten tukikohta, koska siell\xc3\xa4 oli hyv\xc3\xa4 satama ja se mahdollisti sijaintinsa puolesta Sisilian pohjoisrannikon hallinnan. Konsuli Gnaeus Cornelius ep\xc3\xa4onnistui saaren valtaamisessa Roomalle vuonna 260 eaa., ja j\xc3\xa4i vangiksi koko laivasto-osastonsa kanssa. Vuonna 257 eaa. Rooman ja Karthagon laivastot ottivat j\xc3\xa4lleen yhteen saaren l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Roomalaiset valtasivat Liparan lopulta Gaius Aureliuksen johdolla vuonna 252/251 eaa._NEWLINE_Toisen puunilaissodan 218\xe2\x80\x93202 eaa. alussa Karthagon laivasto koki suuren haaksirikon Liparan ja Hieran rannoilla. My\xc3\xb6hemmin saari oli j\xc3\xa4lleen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 tukikohtana Sextus Pompeiuksen sodassa vuonna 36 eaa. Siin\xc3\xa4 Sextus Pompeius linnoitti Liparan, mutta Octavianuksen laivastoa komentanut Agrippa sai vallattua sen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n uhkasi Hieran saarelta p\xc3\xa4in Pompeiuksen joukkoja Mylaissa ja Messeness\xc3\xa4._NEWLINE_Lipara kukoisti edelleen Rooman keisarikaudella. Diodoros sanoo kaupungin olleen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 satamapaikka ja vaurastuneen alunan viennin ansiosta. Saari oli kuumien l\xc3\xa4hteidens\xc3\xa4 ansiosta kylpyl\xc3\xa4kaupunki, ja toisaalta my\xc3\xb6s karkotuspaikka poliittisille vastustajille.\n_START_SECTION_\nLiparan saarella\n_START_PARAGRAPH_\nLiparan kaupunki sijaitsi t\xc3\xa4sm\xc3\xa4lleen samalla paikalla kuin nykyinen Liparin kaupunki, ja vaikuttaa my\xc3\xb6s olleen suurin piirtein saman kokoinen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on hankaloittanut kaupungin kaivauksia. Liparan \xe2\x80\x9dakropoliina\xe2\x80\x9d eli er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisena yl\xc3\xa4kaupunkina ja linnoituksena toimi sama rannikolla oleva noin 65 metri\xc3\xa4 korkea niemi tai kukkula, jossa sijaitsee my\xc3\xb6s Liparin kaupungin my\xc3\xb6hempi linna, ja joka nykyisin tunnetaan nimill\xc3\xa4 Castello ja La Cittade. Sen paikalla arvioidaan olevan arkeologisia kerrostumia noin yhdeks\xc3\xa4n metrin paksuudelta neoliittiselta kaudelta nykyaikaan. Akropoliilla on yksi laajempi arkeologinen alue heti nykyisen Chiesa dell'Addolorata -kirkon it\xc3\xa4puolella._NEWLINE_Alakaupunki levtt\xc3\xa4ytyi akropoliin l\xc3\xa4nsipuolelle. Sen alueella sijaitsee nykyisin nimell\xc3\xa4 Parco Archeologico di Diana tunnettu arkeologinen puisto. Liparan akropolis ja ainakin osa alakaupungista on ollut ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity muurein. Niist\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt osia, jotka on ajoitettu 300\xe2\x80\x93200-luvuille eaa., mutta niiden koko reitti\xc3\xa4 ei tunneta. Kaupungilla oli kaksi satamaa, jotka sijaitsivat oletettavasti akropoliin niemen pohjois- ja etel\xc3\xa4puolilla._NEWLINE_Kaupungin l\xc3\xb6yt\xc3\xb6ihin lukeutuvat my\xc3\xb6s muun muassa prytaneion 300-luvulta eaa. sek\xc3\xa4 katuverkon osat. Kaupungin laidoilta on l\xc3\xb6ydetty sen hautausmaita. Suurin on kaupungin pohjoispuolinen hautausmaa, josta on l\xc3\xb6ydetty noin 2\xc2\xa0000 hautaa. Varsinaisen kaupungin ulkopuolelta on l\xc3\xb6ydetty my\xc3\xb6s oletettavasti_NEWLINE_Demeterille ja Persefonelle omistettu pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6, joka on ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ainakin 300- ja 200-luvuilla eaa. Lis\xc3\xa4ksi kaupungissa vaikuttaisi olleen kultit ainakin Apollonille, Artemiille, Afroditelle, Aiolokselle ja Hefaistokselle. Saarelta on l\xc3\xb6ydetty my\xc3\xb6s kuumia l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4neiden kylpyl\xc3\xa4rakennusten j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMuilla saarilla\n_START_PARAGRAPH_\nAntiikin aikaisia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 on tehty my\xc3\xb6s muilta Liparan kaupunkivaltion haltuun kuuluneilta saarilta. Salinan saarelta on l\xc3\xb6ydetty roomalaisen ajan rakennusten j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kreikan- ja latinankielisi\xc3\xa4 piirtokirjoituksia. My\xc3\xb6s Basiluzzon saarelta on l\xc3\xb6ydetty roomalaisaikaisia rakennuksia, joissa on ollut mosaiikkilattiat ja sein\xc3\xa4maalauksia. Filicudin saarelta on l\xc3\xb6ydetty kreikkalaisen ja roomalaisen kauden hautoja, ja Strombolin saarelta roomalaisen kauden hautoja.\n_START_SECTION_\nEsinel\xc3\xb6yd\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nLiparisaarilta tehtyj\xc3\xa4 esinel\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 on Liparin arkeologisessa museossa (Museo Archeologico Regionale Eoliano), joka sijaitsee Castellossa, sek\xc3\xa4 muun muassa Palermon arkeologisessa museossa (Museo Archeologico Regionale Antonino Salinas) ja Syrakusan arkeologisessa museossa (Museo Archeologico Regionale Paolo Orsi)."