b'\n_START_ARTICLE_\nP. J. Hannikainen\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nHannikainen syntyi Nurmeksessa Lehtovaaran tilalla Pohjois-Karjalassa. H\xc3\xa4n peri musiikilliset lahjansa is\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n Heikki Hannikaiselta, joka oli lukkari, ja \xc3\xa4idilt\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4n peri kuvataiteelliset lahjansa. Syrj\xc3\xa4isess\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ei ollut mahdollista k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 koulua, joten h\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi koulunsa Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. H\xc3\xa4n valmistui ylioppilaaksi vuonna 1875, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n meni Helsingin yliopistoon opiskelemaan kemiaa. _NEWLINE_Yliopistolla Hannikainen osallistui monipuolisesti Savo-Karjalaisen osakunnan toimintaan. H\xc3\xa4n johti kuoroja, soitti viulua, s\xc3\xa4velsi, runoili ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi kirjallisuutta suomeksi. Osakunnassa oli tuolloin vallassa kansallisen her\xc3\xa4\xc3\xa4misen aate, ja my\xc3\xb6s Hannikainen kiinnostui kansallislaulujen ja -runojen ker\xc3\xa4\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Opiskeluaikojensa merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 aikaansaannoksia oli ensimm\xc3\xa4isen suomenkielisen ylioppilaskuoron Ylioppilaskunnan laulajien perustaminen._NEWLINE_Hannikainen toimi valmistumisensa j\xc3\xa4lkeen Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n seminaarin musiikin lehtorina vuosina 1887\xe2\x88\x921917. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 virassa h\xc3\xa4n teki uraauurtavaa ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 musiikkikasvatuksen hyv\xc3\xa4ksi. H\xc3\xa4n toimitti my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 suomenkielist\xc3\xa4 musiikkilehte\xc3\xa4 S\xc3\xa4veleit\xc3\xa4. Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 P.J. Hannikainen tunnetaan mieskuoro Sirkkojen historiasta, kun h\xc3\xa4nen vaimonsa Alli Hannikainen perusti naiskuoro Vaput. Molemmat kuorot ovat yh\xc3\xa4, yli satavuotiaina, aktiivisia ja hyvinvoivia kuoroja. _NEWLINE_P. J. Hannikainen sai puolisonsa, musiikinopettaja Allin, kanssa viisi poikaa ja yhden tyt\xc3\xb6n. Tytt\xc3\xb6 kuoli jo kolmevuotiaana. Hannikaisen pojat Ilmari, Arvo, Tauno ja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Hannikainen olivat my\xc3\xb6s merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 konserttimuusikoita.\n_START_SECTION_\nMusiikki\n_START_PARAGRAPH_\nHannikainen s\xc3\xa4velsi elinaikanaan kolmattasataa laulua kuorotoiminnan innoittamana. Lauluista suurin osa on kuorolauluja sekakuorolle, mutta h\xc3\xa4n s\xc3\xa4velsi my\xc3\xb6s muille kuoromuodoille. Kansallisen her\xc3\xa4\xc3\xa4misen nousukauteen ajoittuvat laulut liittyv\xc3\xa4t aiheiltaan suomalaiseen perinteeseen. Hannikainen oli s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 muutamaa teoriatuntia lukuun ottamatta itseoppinut._NEWLINE_Vaikka Hannikaisen s\xc3\xa4velsi p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa harrastuksenaan, monet h\xc3\xa4nen lauluistaan ovat kuorojen kestosuosikkeja. Kuuluisimpia lauluja ovat mm. Karjalaisten laulu, Keski-Suomen laulu, Enkeli ohjaa (Maan korvessa kulkevi lapsosen tie), M\xc3\xb6kin laittaja, Joulupukki [valkoparta, vanha ukki] ja Oravan pes\xc3\xa4. H\xc3\xa4n suomensi my\xc3\xb6s Topeliuksen Kes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 Kangasalla -laulun._NEWLINE_Hannikainen s\xc3\xa4velsi Larin-Ky\xc3\xb6stin kokoelmasta Kulkurin lauluja (1899) runon "Kev\xc3\xa4isi\xc3\xa4 sointuja", jolle h\xc3\xa4n antoi nimeksi "Kev\xc3\xa4tsointuja" (1899) ja muokkasi sanoja uuteen uskoon. Laulusta k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n toisinaan nime\xc3\xa4 "Kev\xc3\xa4tlaulu". Sen sanat alkavat "Taas leivoset ilmassa leikki\xc3\xa4 ly\xc3\xb6...". Lis\xc3\xa4ksi painetuissa laulukirjoissa sanat vaihtelevat. Sekin on suosittu kuorolaulu. Larin-Ky\xc3\xb6sti ei ottanut sit\xc3\xa4 yhteenk\xc3\xa4\xc3\xa4n runojensa l\xc3\xa4pileikkauskokoelmaan, arvatenkin juuri siksi ett\xc3\xa4 lauluteksti poikkesi niin paljon alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMuistomerkkej\xc3\xa4 ja nimikkokatuja\n_START_PARAGRAPH_\nHannikaisen kunniaksi on nimetty sek\xc3\xa4 Nurmeksessa ett\xc3\xa4 Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oma katu, Hannikaisenkatu, joiden lis\xc3\xa4ksi Nurmes-talossa Nurmeksessa on Hannikaisen sali, jossa toimii my\xc3\xb6s elokuvateatteri Kino Hannikainen, Nurmeksen It\xc3\xa4kaupungissa Hannilan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4koti ja Nurmeksen keskustassa pronssinen veistos Hannikaisen laulupuu. Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Lounaispuistossa on P. J. Hannikaisen muistomerkki. Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Suomalaisella Musiikkikampuksella on Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n ammattikorkeakoulun musiikin tiloissa (Pitk\xc3\xa4katu 18-22) vajaa 200-paikkainen Hannikaissali, joka sopii erityisesti kamarimusiikin esityspaikaksi.'