b'\n_START_ARTICLE_\nPlantaasi\n_START_PARAGRAPH_\nPlantaasi on trooppisen tai subtrooppisen vy\xc3\xb6hykkeen suurtila, joka on keskittynyt yhden tai muutaman rahakasvin viljelyyn vienti\xc3\xa4 varten. T\xc3\xa4llaisia kasveja ovat esimerkiksi sokeriruoko, kahvi- ja teepensas, kumipuu, kaakaopuu, puuvilla, mausteet, banaanit ja tupakka. Plantaasien valtavat sadot saadaan aikaan viljelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4llejalostettuja lajikkeita ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 runsaasti lannoitteita ja torjunta-aineita. Tyypillisen plantaasin koko on 200-500 ha, suurimpien ollessa 1000 ha kokoisia._NEWLINE_Plantaasit menestyv\xc3\xa4t palkkaty\xc3\xb6voiman ja ammattitaitoisen ty\xc3\xb6njohdon avulla. Plantaaseja on erityisesti Latinalaisessa Amerikassa ja Afrikassa, ja niilt\xc3\xa4 on yleens\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4t kulkuyhteydet rannikon satamiin. Plantaasit ovat hy\xc3\xb6dytt\xc3\xa4neet rikkaita l\xc3\xa4nsimaita, joihin vienti kohdistuu, sill\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 maat yleens\xc3\xa4 jalostavat kasveja edelleen ja saavat suuremman tuoton._NEWLINE_Plantaasiviljely on esimerkki ekstensiivisest\xc3\xa4 viljelyst\xc3\xa4 vastakohtana pientilavaltaiselle intensiiviselle viljelylle. Plantaasiviljelyn etuna on skaalan ekonomia sek\xc3\xa4 mahdollisuus keskitty\xc3\xa4 yhteen ydinosaamisalueeseen. Plantaasiviljelyn haittapuolena ovat sosiaaliset ongelmat sek\xc3\xa4 luonnolle aiheutuvat ongelmat, kuten eroosio, maan suolaantuminen ja vedenkulutus. Toisaalta puuviljelm\xc3\xa4t my\xc3\xb6s est\xc3\xa4v\xc3\xa4t eroosiota, tulvia ja v\xc3\xa4hent\xc3\xa4v\xc3\xa4t valumavesi\xc3\xa4 verrattuna ruohomaahan tai viljelysmaihin.\n_START_SECTION_\nPuuplantaasit\n_START_PARAGRAPH_\nPuuplantaasien ongelmiin sis\xc3\xa4ltyy monimuotoisuus, veden saanti, maa-oikeudet, laittomat anastukset, v\xc3\xa4kivaltaisuudet, kiistat asukkaiden ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen kanssa ja asukkaiden toimeentulo. Lajeihin sis\xc3\xa4ltyy eukalyptus ja m\xc3\xa4nty. Puuviljelm\xc3\xa4t monokulttuurina v\xc3\xa4hent\xc3\xa4v\xc3\xa4t monimuotoisuutta. Viljelmill\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kemikaaleja. Eukalyptus on nopeasti kasvava puu. Se kuluttaa valtavasti vett\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 vaikuttaa pohjaveden tasoon. Uruguayssa kaivojen veden pinta laski 60\xc2\xa0% eukalyptusviljelmien vuoksi ja maap\xc3\xa4hkin\xc3\xb6iden tuotanto lakkasi veden puutteesta. Etel\xc3\xa4-Afrikassa vedenvirtaus lakkasi 9 vuotta puiden istutuksen j\xc3\xa4lkeen ja palasi 5 vuotta puiden hakkausten j\xc3\xa4lkeen. Greenpeace vaati indonesialaista APP:t\xc3\xa4 lopettamaan eukalyptusviljelmien istutukset Kiinan Yunnanissa vuonna 2006. Yunnanissa on rikkain kasvilajim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja 30 alkuper\xc3\xa4iskansaa. Kiinan keskushallitus purki sopimuksen helmikuussa 2007. Kiina haluaa suojella mets\xc3\xa4varojaan. Aasian kehityspankin ADB vuosikymmenen kokemuksen mukaan puuplantaasit lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t k\xc3\xb6yhyytt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSokeriruoko\n_START_PARAGRAPH_\nWWF vertaa sokeriruokoplantaaseja kaivostoimintaan, joka tyhjent\xc3\xa4\xc3\xa4 voimakkaasti peltoja ravinteista. Sokeriruokoplantaasien vuoksi on tuhottu varsinkin Latinalaisen Amerikan rannikon sademetsi\xc3\xa4. WWF:n mukaan sokeriruoko on yksi eniten sademetsien monimuotoisuutta tuhonnut viljelykasvi. Ruokosokeria viljell\xc3\xa4\xc3\xa4n 19,6 miljoonalla ha. P\xc3\xa4\xc3\xa4tuottajat ovat Brasilia, Intia, Kiina, Thaimaa, Pakistan, Meksiko ja Australia. Sokeriruokoviljelm\xc3\xa4t kuluttavat vett\xc3\xa4 ja niilt\xc3\xa4 valuu ravinteita ja torjunta-aineita. Plantaasien lannoitteet, eroosion tuoma hiesu ja sokeritehdasj\xc3\xa4tteet voivat pilata vesist\xc3\xb6j\xc3\xa4.'