b'\n_START_ARTICLE_\nAhto Sippola\n_START_PARAGRAPH_\nAhto Armas Ilo Sippola (10. toukokuuta 1885 Vaasa \xe2\x80\x93 3. helmikuuta 1941) oli suomalainen rakennusmestari, j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riv\xc3\xa4rv\xc3\xa4ri ja itsen\xc3\xa4isyysaktivisti joka toimi my\xc3\xb6hemmin Lapuan liikkeess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja teot\n_START_PARAGRAPH_\nSippolan vanhemmat olivat maanviljelij\xc3\xa4, metallinkaivertaja ja Suomen ensimm\xc3\xa4isen nuorisoseuran perustaja Matti Sippola (1848\xe2\x80\x931908) ja Maria Josefina Silverberg (1856\xe2\x80\x931917). Perheess\xc3\xa4 oli 12 lasta. Sippolan velji\xc3\xa4 olivat rakennusmestari Veikko Sippola, j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikapteeni Vilkas Sippola, j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riv\xc3\xa4nrikki Aarne Sippola ja j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riv\xc3\xa4nrikki Urho Sippola._NEWLINE_Sippola toimi rakennusmestarina Helsingiss\xc3\xa4 ja rakennutti muun muassa 1912 valmistuneen As. Oy Wecksellintie 6:n jugendtyylisen asuinkerrostalon jonka suunnitteli arkkitehti Max Frelander. Sippola osallistui ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana suojeluskuntien perustamiseen Etel\xc3\xa4-Pohjanmaalla ja toimi j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riv\xc3\xa4rv\xc3\xa4rin\xc3\xa4. H\xc3\xa4n osallistui 7. hein\xc3\xa4kuuta 1917 pidettyyn Ylistaron kokoukseen jossa ensimm\xc3\xa4isen kerran esitettiin julkisesti vaatimus Suomen julistamisesta itsen\xc3\xa4iseksi . Kokouksessa Ahto Sippola ja Matti Malkam\xc3\xa4ki valittiin l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6\xc3\xb6n joka esitti Helsingiss\xc3\xa4 Tokoin senaatille vaatimuksen ett\xc3\xa4 senaatin ja eduskunnan olisi julistettava maa itsen\xc3\xa4iseksi ja hankittava ulkovalloilta tunnustus itsen\xc3\xa4isyydelle.  Sippola n\xc3\xa4ytteli huomattavaa osaa valkoisten valmisteluissa syksyll\xc3\xa4 1917 Etel\xc3\xa4-Pohjanmaalla ja h\xc3\xa4n vaikutti my\xc3\xb6s Vimpelin sotakoulun perustamiseen.  14. marraskuuta 1917 Lapualla pidetyss\xc3\xa4 kokouksessa h\xc3\xa4net valittiin Etel\xc3\xa4-Pohjanmaan suojeluskuntien keskushallinnon j\xc3\xa4seneksi. _NEWLINE_Suomen sis\xc3\xa4llissodan alkuvaiheessa Sippola johti ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten joukkojen aseistariisumista Ylistarossa. H\xc3\xa4n oli sitten valkoisten esikunnassa ja aikoi l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 Savon rintamalle mutta muutti sitten Pieks\xc3\xa4m\xc3\xa4ell\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4\xc3\xa4n ja liittyi Vienan Karjalaan l\xc3\xa4hetettyyn Malmin retkikuntaan komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. Sippola osallistui retkikunnan ep\xc3\xa4onnistuneeseen Vienan Kemin valloitusyritykseen. H\xc3\xa4n ampui Usmanan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kaksi vangiksi saatua suomalaista punaista niin ett\xc3\xa4 ammuttujen ruumiit putosivat joen rantat\xc3\xb6rm\xc3\xa4lt\xc3\xa4 Usmanankoskeen. Retkikunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 ratsumestari C. W. Malm moitti Sippolaa siit\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 vangit oli ammuttu ilman ett\xc3\xa4 heit\xc3\xa4 olisi kuulusteltu. Vienan Kemin valtausyritys ep\xc3\xa4onnistui ja Sippola menetti my\xc3\xb6s miestens\xc3\xa4 luottamuksen. Oman kertomansa mukaan Sippola erosi taistelun j\xc3\xa4lkeen retkikunnasta ja palasi Suomeen, retkikunnan johtaja Malmin mukaan h\xc3\xa4n kuitenkin syyllistyi rintamakarkuruuteen poistuessaan ilman lupaa. Raportissaan Mannerheimille Malm piti Sippolaa t\xc3\xa4ysin sopimattomana komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi._NEWLINE_Sippola osallistui 1930-luvulla Lapuan liikkeen toimintaan ja oli Vapaussodan Rintamamiesliittoon kuuluneen Helsingin Rintamamiesyhdistyksen j\xc3\xa4senen\xc3\xa4. H\xc3\xa4n erosi kuitenkin t\xc3\xa4st\xc3\xa4 yhdistyksest\xc3\xa4 ja liittyi kilpailevaan Vapaussodan Kentt\xc3\xa4harmaat-j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n jossa my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4 Veikko Sippola oli j\xc3\xa4senen\xc3\xa4._NEWLINE_Sippola on suunnitellut 1916 valmistuneen Ylisteron s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankin talon joka on nykyisin perinne- ja monitoimitalona. _NEWLINE_Ahto Sippola oli naimisissa Aune Neoviuksen kanssa. Heid\xc3\xa4n poikansa oli ty\xc3\xb6njohtaja, is\xc3\xa4nn\xc3\xb6itsij\xc3\xa4, luutnantti ja Mannerheim-ristin ritari Ahto Kullervo Kaj Sippola joka kaatui jatkosodan lopulla kes\xc3\xa4kuussa 1944 Siiranm\xc3\xa4ess\xc3\xa4._NEWLINE_Ahto Sippola on p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6n\xc3\xa4 kirjailija Antti Tuurin romaanissa Tammikuu 18 (Otava 2017). Tuuri on tehnyt my\xc3\xb6s k\xc3\xa4sikirjoituksen 2017 valmistuneeseen dokumenttielokuvaan Tammikuu 1918, joka k\xc3\xa4sittelee tammikuun 1918 tapahtumia Etel\xc3\xa4-Pohjanmaalla. Ahto Sippola oli Tuurin \xc3\xa4idin sukulainen.'