b'\n_START_ARTICLE_\nKultalehtikuusi\n_START_SECTION_\nKuvaus\n_START_PARAGRAPH_\nKultalehtikuusi on keskikokoinen, yleens\xc3\xa4 yksirunkoinen puu. Se kasvaa tavallisesti 30\xe2\x80\x9340 metri\xc3\xa4 korkeaksi ja rungon rinnankorkeusl\xc3\xa4pimitaltaan 1,5 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4ksi, mutta joskus jopa kolmimetriseksi. Suuremmat oksat ovat vaakasuuntaisia tai hieman kohenevia. Pienimm\xc3\xa4t oksat ovat usein riippuvia. Latvus on leve\xc3\xa4n kartiomainen ja erityisesti vanhemmiten ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen ja avoin. Kaarna on harmahtavanruskeaa ja halkeilee suomumaisina, usein nelikulmaisina levyin\xc3\xa4._NEWLINE_Oksanhaarat ovat kaljuja, aluksi kellert\xc3\xa4vi\xc3\xa4 tai punertavia, ohuita ja taipuisia, toisena vuonnaan selv\xc3\xa4sti paksumpia ja j\xc3\xa4ykempi\xc3\xa4, my\xc3\xb6hemmin yleens\xc3\xa4 harmahtavia. Versot ovat eriytyneet pitk\xc3\xa4versoihin ja lateraalisiin vain 5\xe2\x80\x9335 millimetri\xc3\xa4 pitkiin lyhytversoihin. Silmut ovat keltavihreit\xc3\xa4. Talvehtivat pitk\xc3\xa4versojen silmut ovat pitk\xc3\xa4npy\xc3\xb6re\xc3\xa4hk\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja lyhytversojen hankasilmut pallomaisia._NEWLINE_Lehdet eli neulaset ovat tasasoukkia, litteit\xc3\xa4, tavallisesti 3\xe2\x80\x936 senttimetri\xc3\xa4 pitki\xc3\xa4 ja 2\xe2\x80\x933 millimetri\xc3\xa4 leveit\xc3\xa4. Neulasten k\xc3\xa4rki voi olla tylpp\xc3\xa4 tai hieman ter\xc3\xa4v\xc3\xa4. Ilmaraot sijaitsevat neulasten alapinnalla kahtena juovana koholla olevan keskisuonen kummallakin puolella. Kultalehtikuusi on kes\xc3\xa4vihanta ja varistaa neulasensa talveksi. Neulasten ruskav\xc3\xa4ritys on aluksi kirkkaankeltainen ja muuttuu my\xc3\xb6hemmin oranssinruskehtavaksi._NEWLINE_Kultalehtikuusi on yksikotinen. Kukinnot kehittyv\xc3\xa4t lyhytversojen k\xc3\xa4rkiin. Keltaiset, riippuvat hedekukinnot eli hedek\xc3\xa4vyt kasvavat 10\xe2\x80\x9325 sarjoina. P\xc3\xb6lytys tapahtuu yleens\xc3\xa4 huhtikuussa. Emikukinnot eli k\xc3\xa4vyt kasvavat yksitt\xc3\xa4in lyhytlehtisen 5\xe2\x80\x9315 millimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4n rangan k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4 ja aukeavat siementen kypsytty\xc3\xa4. K\xc3\xa4vyt ovat hieman munanmuotoisia tai l\xc3\xa4hes pallomaisia, 5\xe2\x80\x937,5 senttimetri\xc3\xa4 pitki\xc3\xa4 ja 4\xe2\x80\x935 senttimetri\xc3\xa4 leveit\xc3\xa4. Ne ovat aluksi vihert\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ja kypsyess\xc3\xa4\xc3\xa4n muuttuvat kelta- tai punaruskeiksi. K\xc3\xa4pysuomuja on 18\xe2\x80\x9330 ja ne ovat kapean kolmiomaisia ja ehytlaitaisia. K\xc3\xa4pyjen suojussuomut ovat suikeita ja k\xc3\xa4pysuomuihin kiinnikasvaneita._NEWLINE_Siemenet ovat valkoisia, kiilatyvisen munanmuotoisia, noin 6\xe2\x80\x937 millimetri\xc3\xa4 pitki\xc3\xa4 ja lenninsiivellisi\xc3\xa4. Siemenen lenninsiipi on keltainen tai keltaruskea, 23\xe2\x80\x9330 millimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 8\xe2\x80\x9313 millimetri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Siemenet kypsyv\xc3\xa4t tavallisesti lokakuussa.\n_START_SECTION_\nLuokittelu\n_START_PARAGRAPH_\nKultalehtikuusta pidettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n lehtikuusten ja setrien (Cedrus) l\xc3\xa4hisukulaisena, koska n\xc3\xa4ill\xc3\xa4 suvuilla on samanlaiset muista m\xc3\xa4ntykasveista poikkeavat lyhytversot ja koska lehtikuuset ja kultalehtikuuset ovat kes\xc3\xa4vihantia kaikkien muiden heimon j\xc3\xa4senten ollessa ainavihantia. Molekyylibiologinen tutkimus on kuitenkin osoittanut kultalehtikuusen olevan l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4\xc3\xa4 sukua hemlokeille (Tsuga) ja suvuille Nothotsuga ja Keteleeria kuin muille m\xc3\xa4ntykasveille, ja t\xc3\xa4ten yhteiset piirteet edustavat konvergenttia evoluutiota.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nKultalehtikuusi kasvaa luonnonvaraisena Kiinassa Jangtsejoen laakson alueella Anhuin, Hunanin, Jiangxin, Jiangsun ja Zhejiangin maakunnissa. Sit\xc3\xa4 esiintyy 180 metrist\xc3\xa4 1\xc2\xa0000 metriin merenpinnan yl\xc3\xa4puolella. Lajin tarkan levinneisyysalueen rajat ovat olleet kiistanalaisia ja vaihdelleet suuresti julkaisusta toiseen.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja ekologia\n_START_PARAGRAPH_\nKultalehtikuusi kasvaa luontaisella esiintymisalueellaan vuoristoalueiden alankojen kosteissa l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4nlauhkeissa metsiss\xc3\xa4. Mets\xc3\xa4t ovat yleens\xc3\xa4 hyvin monilajisia sekametsi\xc3\xa4, joissa on sek\xc3\xa4 ainavihantia ett\xc3\xa4 kes\xc3\xa4vihantia puulajeja. Kultalehtikuusi tarvitsee paljon valoa ja sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n ekologisessa sukkessiossa jossakin m\xc3\xa4\xc3\xa4rin pioneeripuuna. Kultalehtikuusta kasvavia luonnontilaisia metsi\xc3\xa4 on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, ja suurin osa puista kasvaa hakkuiden j\xc3\xa4lkeisess\xc3\xa4 sekund\xc3\xa4\xc3\xa4risess\xc3\xa4 mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tai viljelyss\xc3\xa4._NEWLINE_Laji kasvaa yleens\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 vaahteroiden (Acer), valkopy\xc3\xb6kkien (Carpinus), keltisten (Celtis), tammien (Quercus), sumakkien (Rhus), m\xc3\xa4ntyjen (Pinus), jalavien (Ulmus), keltatrumpettipuun (Catalpa ovata) ja kiinantupelon (Nyssa sinensis) kanssa.\n_START_SECTION_\nSuojelu\n_START_PARAGRAPH_\nKultalehtikuusi on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n harvinainen luonnossa, ja IUCN on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyt lajin vaarantuneeksi. Lajia uskotaan esiintyv\xc3\xa4n luonnossa alle 2\xc2\xa0000 neli\xc3\xb6kilometrin alueella, ja todellinen alue saattaa olla viel\xc3\xa4 huomattavasti t\xc3\xa4t\xc3\xa4kin pienempi. Lajin kanta on lis\xc3\xa4ksi nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n eritt\xc3\xa4in hajanainen, ja koska suurinta osaa lajin j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 olevista esiintymist\xc3\xa4 ei ole suojeltu, nekin ovat vaarassa tulla kaadetuiksi ja raivatuksi maatalousk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKultalehtikuusen puuta on k\xc3\xa4ytetty jonkin verran siltojen ja veneiden rakentamiseen sek\xc3\xa4 huonekalujen valmistukseen. L\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n koristekasvina ymp\xc3\xa4ri maailmaa, ja siit\xc3\xa4 on jalostettu muutamia lajikkeita. Puun kullankeltaista syysv\xc3\xa4ri\xc3\xa4, josta se on saanut nimens\xc3\xa4 monessa kieless\xc3\xa4, arvostetaan koristek\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Kultalehtikuusta on kasvatettu Euroopassa jo ainakin 1860-luvulta l\xc3\xa4htien. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n erityisesti l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4n, kostean ilmaston alueilla, miss\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4lti samann\xc3\xa4k\xc3\xb6iset lehtikuuset eiv\xc3\xa4t menesty. Kultalehtikuusen ulkok\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 rajoittaa lis\xc3\xa4\xc3\xa4mistapojen vaikeus ja hidas kasvu, mutta bonsaina se on suosittu.'