b'\n_START_ARTICLE_\nSomalian aakkostot\n_START_PARAGRAPH_\nSomalian aakkostot ovat Somaliassa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kirjainj\xc3\xa4rjestelmi\xc3\xa4. Somalian nykyinen aakkosto ja kirjakieli on nuori, vaikka kielell\xc3\xa4 on vuosisadat kirjoitettu kirjallisuutta, runoutta, kaupallisia ja uskonnollisia tekstej\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4iset somalian kielen tekstit kirjoitettiin arabialaisilla aakkosilla. Arabian aakkosia k\xc3\xa4ytettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n, vaikka se ei sellaisenaan sovellu t\xc3\xa4ysin somalin kielen \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4mykseen. Somalialaiset runoilijat ja kirjoittajat kehittiv\xc3\xa4t omia somalian kieleen paremmin soveltuvia aakkostoja. Arabiasta muokattu wadaad, Obbion alueella k\xc3\xa4ytetty Osmanya, Gadabuursien Borama-aakkosto ja nykyinen latinalainen aakkosto ovat n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tunnetuimmat. Somalian latinalainen kirjoitus vastaa l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ysin kielen \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4myst\xc3\xa4, on s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6nmukainen ja muistuttaa siin\xc3\xa4 suhteessa suomen kirjakielt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nArabialainen aakkosto\n_START_PARAGRAPH_\nWadaad-kirjoitus on somalian kielen kirjoitusta  arabialaisella aakkostolla. Alun perin sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin somalian kirjoittamiseen arabialaisittain seuraamatta kielioppia. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t pyh\xc3\xa4t miehet (wadaadit) ja kauppiaat. Aikojen kuluessa oppineet kehittiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kirjoitusmuotoa. Arabialaista aakkostoa k\xc3\xa4ytti 1200-luvulla \xc5\xa1eikki Yusuf al-Kowneyn helpottaakseen Koraanin opettamista. H\xc3\xa4n antoi somalialaiset nimet arabialaisille aakkosille auttaakseen oppilaitaan lukemaan ja kirjoittamaan arabiaa. Vaikka arabiaa k\xc3\xa4ytettiin vuosisatoja somalian kirjoittamiseen, vasta 1800-luvulla \xc5\xa1eikki Uways al-Barawi loi somalian kieleen sopivan tavan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 arabialaista aakkostoa. H\xc3\xa4n sovelsi etel\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Maay-murretta. Somalialainen kielitieteilij\xc3\xa4 Muuse Xaaji Ismaaciil Galaal (1917\xe2\x80\x931980) esitti 1950-luvulla uuden tavan kirjoittaa somaliaa arabialaisin aakkosin lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 uusia symboleja niiden \xc3\xa4\xc3\xa4nteiden kirjoittamiseksi, joita ei arabialaisessa aakkostossa ole. Lewis (1958) piti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 parhaana arabiaan perustuvana somalian kielen aakkostona.\n_START_SECTION_\nOsmanya-aakkosto\n_START_PARAGRAPH_\nOsmanya-aakkosto (Somali: cismaanya; Osmanya), on tunnettu my\xc3\xb6s far soomaali, somalikirjoituksena. Sen keksi 1920-luvun alussa Obbion sulttaanin veli Osman Yuusuf Keenadiid Majerteenin klaanista. Aakkosto luetaan ja kirjoitetaan vasemmalta oikealle. Kirjainten nimet perustuvat  arabialaiseen kirjaimistoon, pitk\xc3\xa4t vokaalit uu ja ii kuvataan kirjaimilla waw ja ya. Vaikka osmanya saavutti laajan kannatuksen Somaliassa ja sill\xc3\xa4 tuotettiin runsaasti kirjallisuutta, se ei yleistynyt, sill\xc3\xa4 arabialainen ja latinalainen aakkosto kilpaili sen kanssa. Viime vuosina nuoremmat sukupolvet ovat kiinnostuneet uudestaan osmanyan kirjoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja ehdottaneet sen virallistamista. Osmanyan aakkosto on saatavissa Unicodena 10480\xe2\x80\x93104AF (66688\xe2\x80\x9366735).\n_START_SECTION_\nBorama-aakkosto\n_START_PARAGRAPH_\nBorama-aakkoston (Gadabuursi-aakkoston) kehitti vuonna 1933 \xc5\xa1eikki Abdurahman Sheikh Nuur  Gadabuursien klaanista. Vaikka se ei ole yht\xc3\xa4 tunnettu kuin muut somalian kielen kirjoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t, Borama-aakkostolla on kirjoitettu huomattava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kirjallisuutta ja qasida-runoutta. Borama-aakkostoa k\xc3\xa4ytti l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 \xc5\xa1eikki ja h\xc3\xa4nen l\xc3\xa4hipiirins\xc3\xa4 Booramassan alueella Pohjois-Somaliassa.\n_START_SECTION_\nLatinalainen aakkosto\n_START_PARAGRAPH_\nSiirtomaais\xc3\xa4nn\xc3\xa4t, Englanti ja Italia toivat Somaliaan latinalaisen kirjoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n, jota alettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 arabialaisen aakkoston rinnalla. Maan itsen\xc3\xa4istyess\xc3\xa4 1960 ei kuitenkaan p\xc3\xa4\xc3\xa4sty yksimielisyyteen somalin kielen kirjoittamisesta, ja virallisiksi kieliksi tulivat italia ja englanti. Koraanikouluissa, uskonnollisissa kirjoituksissa, runoissa ja lakiteksteiss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin arabiaa. Somalian itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 nimitettiin somalin kielen komitea selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, mik\xc3\xa4 olisi paras tapa kirjoittaa maan kielt\xc3\xa4. Komitealla oli valittavanaan yhdeks\xc3\xa4n erilaista kirjoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1962 julkaistussa raportissaan komitea totesi latinalaisen aakkoston sopivan parhaiten ja joustavimmin somalin kielen \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4mykseen. Todettiin, ett\xc3\xa4 my\xc3\xb6s jatko-opintojen kannalta latina olisi paras kirjoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Painotekniikkakin oli kehittyneint\xc3\xa4 latinalaisessa kirjoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Samoin ulkomaisten tutkijoiden laatimat somalin kieliopit antoivat hyv\xc3\xa4n l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdan modernin kirjakielen kehitt\xc3\xa4miseksi. Poliittista yksimielisyytt\xc3\xa4 kielen kirjoitusasusta ei kuitenkaan saavutettu._NEWLINE_Vuoden 1969 vallankaappauksen j\xc3\xa4lkeen Siad Barren johtama ylin vallankumouskomitea (Supreme Revolutionary Council) p\xc3\xa4\xc3\xa4tti, ett\xc3\xa4 somalin kirjakieli on maan yhten\xc3\xa4isyyden kannalta ensiarvoisen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4. Luku- ja kirjoitustaito oli vuonna 1972 viisi prosenttia. Somalin kielen komitealle annettiin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi kirjakielen luonti. Lokakuussa 1972 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin, ett\xc3\xa4 maan virallinen kieli on somali vuoden 1973 alusta. Virkamiehille annettiin puoli vuotta aikaa oppia uusi kirjakieli. Peruskoulun oppimateriaalit uusittiin vuoden 1973 aikana, ja somalin kieli tuli toiselle asteelle 1975. Yliopistojen opetuskielen\xc3\xa4 se ei kuitenkaan syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt eri tiedekunnissa k\xc3\xa4ytettyj\xc3\xa4 arabiaa, englantia ja italiaa._NEWLINE_Siad Barren vallankumouskomitea k\xc3\xa4ynnisti "kulttuurivallankumouksen" tarkoituksena laajentaa luku- ja kirjoitustaito koko maahan kahdessa vuodessa. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 vaiheessa organisoitiin 8\xc2\xa0000 opettajaa opettamaan luku- ja kirjoitustaitoa kolmen kuukauden kursseina kyliin ja kaupunkeihin. Elokuussa 1974 l\xc3\xa4hetettiin yli 20\xc2\xa0000 keskikoululaista vuodeksi maaseudulle kouluttamaan paimentolaisia lukemaan ja kirjoittamaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 avarsi monen nuoren ymm\xc3\xa4rryst\xc3\xa4 maan enemmist\xc3\xb6n eli paimentolaisen el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja elintavasta. Vaikka kampanja sattui vaikeaan kuivuusaikaan, YK piti lukutaitokampanjaa onnistuneena. YK:n arvion mukaan vuonna 1990 lukutaitoisten osuus v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 oli 24 prosenttia._NEWLINE_Aakkoset ovat:_NEWLINE_\', B, T, J, X, KH, D, R, S, SH, DH, C, G, F, Q, K, L, M, N, W, H, Y, A, E, I, O, U._NEWLINE_Kirjainten nimet (sek\xc3\xa4 vastaavat arabian aakkoset):_NEWLINE_alef (\xd8\xa7), ba (\xef\xba\x8f), ta (\xef\xba\x95), ja (\xef\xba\x9d), xa (\xef\xba\xa1), kha (\xef\xba\xa5), deel (\xd8\xaf), ra (\xd8\xb1), sa (\xef\xba\xb1), \xc5\xa1iin (\xef\xba\xb5), dha (\xd8\xb7)(\xd8\xb8), cayn (\xef\xbb\x89), ga (\xd8\xba), fa (\xd9\x81), qaaf (\xef\xbb\x95), kaaf (\xef\xbb\x99), laan (\xef\xbb\x9d), miim (\xef\xbb\xa1), nun (\xd9\x86), waw (\xd9\x88), ha (\xd9\x87), ya (\xef\xbb\xb1); a, e, i, o, u.'