b'\n_START_ARTICLE_\nGregoriaaninen reformi\n_START_PARAGRAPH_\nGregoriaaninen reformi tarkoitti paavin vallan vahvistumista 1000-luvun Euroopassa. Nimitys \xe2\x80\x9dgregoriaaninen reformi\xe2\x80\x9d tulee paavi Gregorius VII:st\xc3\xa4, joka toimi paavina vuosina 1073-1085. Reformin seurauksena paavista tuli er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen koko kristikuntaa hallitseva monarkki. Paavin ote tiukkeni maallisista hallitsijoista, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4nen vaikutusvaltansa levisi Euroopan reuna-alueille. Paavin toiminta nostatti kiistoja h\xc3\xa4nen ja maallisten hallitsijoiden v\xc3\xa4lille.\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka kristinuskolla oli valtavan suuri merkitys keksiajan Euroopalle, oli keskuskirkon rooli kaventunut seremonialliseksi syd\xc3\xa4nkeskiajalle menness\xc3\xa4. Valta oli siirtynyt paikallisten pappien ja luostarien k\xc3\xa4siin. Itse kirkkokin oli joutunut yht\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 roomalaisen aateliston, toisaalta saksalais-roomalaisen valtakunnan vaikutuksen alaisuuteen. Paavinkaan asema ei ollut selv\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 samaa aikaan saattoi vaikuttaa useita paaveja, joita eri aatelissuvut tukivat.\n_START_SECTION_\nPaavi Gregorius VII:n toiminta ja perustelut\n_START_PARAGRAPH_\nPaavi Gregorius VII, aiemmin paavillisena legaattina toiminut munkki Hildebrand, nousi paaviksi 30.6.1073. 1000-luvun lopulla h\xc3\xa4n laati tekstin Dictatus papae, jossa h\xc3\xa4n luetteli uudistuksensa tavoitteet. Ensinn\xc3\xa4kin paavin suvereeni asema oli tunnustettava paitsi kirkollisissa my\xc3\xb6s maallisissa asioissa. Toisekseen h\xc3\xa4n pyrki kitkem\xc3\xa4\xc3\xa4n simoniaa, eli kirkon virkojen myynti\xc3\xa4, ja nikolaitismia eli selibaattis\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6n rikkomista. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t vastustusta niin maallisissa hallitsijoissa kuin papistossakin. _NEWLINE_Paavi Gregorius VII ryhtyi kasvattamaan valtaansa vaatimalla eurooppalaisten kuningaskuntien l\xc3\xa4\xc3\xa4nityksi\xc3\xa4 omaan haltuunsa. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n tuki Espanjaa Iberian niemimaan islamilaisten alueiden valloittamista, mutta vaati sen omistuksien luovuttamista \xe2\x80\x9dpyh\xc3\xa4lle Rooman kirkolle.\xe2\x80\x9d My\xc3\xb6s Unkarin alueet siirtyiv\xc3\xa4t paavin hallintaan, mik\xc3\xa4 heikensi suhteita Saksan keisariin. Samoja vaatimuksia paavilla oli Korsikaa ja Sardiniaa koskien. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 toimintaansa paavi perusteli sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 piti itse\xc3\xa4\xc3\xa4n apostoli Pietarin sijaisena maan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Unkarin alueet paavi katsoi omakseen siksi, ett\xc3\xa4 Unkarin kristillistyminen oli ollut paavien ansiota, ja koska Unkarin alueet oli aiemmin l\xc3\xa4\xc3\xa4nitetty paaveille. _NEWLINE_Apunaan paavi k\xc3\xa4ytti vahvistunutta legaattij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Legaatit olivat paavillisia l\xc3\xa4hettej\xc3\xa4, jotka toteuttivat reformipaaviutta kristikunnan reuna-alueilla. Heit\xc3\xa4 oli ollut paavien apureina jo aiemmin, mutta gregoriaanisen reformin my\xc3\xb6t\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n valtuutensa lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t ja heist\xc3\xa4 tuli paavin paikallisia sijaisia. Pyh\xc3\xa4n Pietarin edustajana paavi tahtoi itselleen my\xc3\xb6s oikeuden nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 erottaa maallisia hallitsijoita.\n_START_SECTION_\nVaikutuksia\n_START_PARAGRAPH_\nGregorius VII onnistui vahvistamaan ja tehostamaan paavin asemaa. Se pysyi vahvana h\xc3\xa4nen virkakautensa j\xc3\xa4lkeenkin, mutta suhteet muihin vallanpit\xc3\xa4jiin muuttuivat huonommiksi. Paavin ja maallisten hallitsijoiden v\xc3\xa4lille syntyi investituurariita eli kiista siit\xc3\xa4, kumpi kuka saisi nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 piispat virkoihinsa. Erityisesti kiista vahingoitti paavin ja saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisarin Henrik IV:n v\xc3\xa4lej\xc3\xa4. Riita ratkesi vuonna 1122 kompromissiin, jossa piispat valittiin kansan sek\xc3\xa4 paikallisen papiston \xc3\xa4\xc3\xa4nestyksell\xc3\xa4. Paavin valta kasvoi silti t\xc3\xa4m\xc3\xa4nkin seurauksena samalla kun piispojen valta hiippakunnissa kaventui.  _NEWLINE_Kaikki Gregoriuksen suunnitelmat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan toteutuneet. H\xc3\xa4nen tavoitteensa yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 vuonna 1054 jakautunut kirkko ei onnistunut. H\xc3\xa4n suunnitteli my\xc3\xb6s ristiretki\xc3\xa4 Pyh\xc3\xa4lle Maalle, sill\xc3\xa4 olisi tahtonut vapauttaa Pyh\xc3\xa4n Haudan ja turvata kristittyjen pyhiinvaeltajien p\xc3\xa4\xc3\xa4syn sen luokse. Esteen\xc3\xa4 olivat islaminuskoiset turkkilaiset, jotka olivat vallanneet alueita Bysantilta. Investituurariita pakotti paavin keskittym\xc3\xa4\xc3\xa4n Euroopan asioihin, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4n siksi ryhtynyt toteuttamaan ristiretki\xc3\xa4. Ajatuksen niist\xc3\xa4 voidaan silti sanoa syntyneen Gregoriuksen reformin seurauksena.'