b'\n_START_ARTICLE_\nHeran temppeli II (Paestum)\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nHeran pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alueen pohjoisempi temppeli on Poseidonian eli Paestumin temppeleist\xc3\xa4 suurin ja s\xc3\xa4ilynyt niist\xc3\xa4 kaikkein parhaiten. Temppeli ajoitetaan klassisen kauden alkupuolelle noin vuosiin 460\xe2\x80\x93440 eaa. Ajoitus perustuu muun muassa rakennuksen joihinkin yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksiin vuonna 457 eaa. valmistuneen Olympian Zeuksen temppelin kanssa. Toisten piirteiden perusteella sen on ehdotettu olleen Ateenan Parthenonia nuorempi, mutta t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ei ole yleisesti hyv\xc3\xa4ksytty. Temppeliss\xc3\xa4 ei ole merkkej\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 olisi my\xc3\xb6hemmin korjattu ainakaan laajemmassa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin._NEWLINE_Temppeli tunnettiin aiemmin Poseidonin (Neptunuksen) temppelin\xc3\xa4, ja t\xc3\xa4t\xc3\xa4 nime\xc3\xa4 esiintyy k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 yh\xc3\xa4 edelleen. Nimitys on saanut alkunsa oletettavasti 1700-luvulla Paestumin temppeleiden tultua tunnetuiksi, ja on per\xc3\xa4isin siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kaupungin suurimman temppelin oletettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen omistettu sen nimikkojumalalle. Temppelin l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydettyjen votiivilahjojen perusteella my\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n temppelin on kuitenkin p\xc3\xa4\xc3\xa4telty olleen omistettu Heralle. Sit\xc3\xa4 on ehdotettu kuitenkin my\xc3\xb6s Zeuksen temppeliksi sek\xc3\xa4 Apollonin temppeliksi._NEWLINE_Temppeli on paitsi Paestumin my\xc3\xb6s koko Italian parhaiten s\xc3\xa4ilynyt kreikkalainen temppeli Akragaan niin kutsutun Concordian temppelin ohella, ja koko maailmassa parhaiten s\xc3\xa4ilyneit\xc3\xa4 kreikkalaisia temppeleit\xc3\xa4 Ateenan Hefaistoksen temppelin ohella.\n_START_SECTION_\nRakennus\n_START_PARAGRAPH_\nHeran temppeli II sijaitsee Poseidonian Heran pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alueella kaupungin alueen ja arkeologisen alueen etel\xc3\xa4osassa. Se on pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alueen kahdesta Heran temppelist\xc3\xa4 pohjoisempi, ja sen etel\xc3\xa4puolella l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 kaupunginmuuria sijaitsee usein \xe2\x80\x9dBasilikaksi\xe2\x80\x9d kutsuttu Heran temppeli I._NEWLINE_Heran temppeli II on rakennettu tavan mukaisesti it\xc3\xa4-l\xc3\xa4nsisuunnassa. Temppeli edustaa doorilaista tyyli\xc3\xa4. Se on heksastyyli eli sen lyhyemmill\xc3\xa4 sivuilla on kuusi pylv\xc3\xa4st\xc3\xa4, kun taas pidempien sivujen pylv\xc3\xa4iden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on 14. Pylv\xc3\xa4iden korkeus on noin 8,9 metri\xc3\xa4 ja halkaisija niiden alaosassa noin 2,1 metri\xc3\xa4. Pylv\xc3\xa4\xc3\xa4t on sijoiteltu noin 4,5 metrin v\xc3\xa4lein. Temppelin entablatuurin (arkkitraavi, friisi ja korniisi) korkeus on noin kolme metri\xc3\xa4. Stylobaatin koko on noin 24,3 x 59,9 metri\xc3\xa4._NEWLINE_Temppeliss\xc3\xa4 oli etupuolella pronaos ja takapuolella opisthodomos, joiden kummankin etupuolella oli kaksi pylv\xc3\xa4st\xc3\xa4 (distylos in antis). Temppelin keskiosan naos eli cella oli jaettu p\xc3\xa4\xc3\xa4laivaan ja kahteen sivulaivaan kahdella seitsem\xc3\xa4n pylv\xc3\xa4\xc3\xa4n rivill\xc3\xa4. N\xc3\xa4iden pylv\xc3\xa4iden p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli pienemm\xc3\xa4t kattoa tukeneet pylv\xc3\xa4\xc3\xa4t. Naoksen koko on noin 13,5 x 45,3 metri\xc3\xa4. Naoksen oven oikealta puolelta johti portaikko katolle, kun taas vasemmalla puolella oli pieni huone._NEWLINE_Temppeliss\xc3\xa4 ei ollut veistoskoristelua sen enemp\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tykolmioissa kuin metoopeissakaan. Monet arkkitehtuurin piirteet, kuten pidemm\xc3\xa4n sivun pylv\xc3\xa4iden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 (14 tyypillisen 13 sijasta) sek\xc3\xa4 mittasuhteet, ovat arkaaisia. Arkaaista vaikutelmaa kevent\xc3\xa4\xc3\xa4 se, ett\xc3\xa4 temppelin mittasuhteissa on tehty optisia korjauksia visuaalisen vaikutelman parantamiseksi. Temppelin stylobaattia on k\xc3\xa4yristetty keskelt\xc3\xa4 yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in, my\xc3\xb6s korniisit ovat hieman k\xc3\xa4yristettyj\xc3\xa4, pylv\xc3\xa4\xc3\xa4t nojaavat hieman sis\xc3\xa4\xc3\xa4np\xc3\xa4in, kulmapylv\xc3\xa4\xc3\xa4t ovat py\xc3\xb6re\xc3\xa4n sijasta elliptisi\xc3\xa4 ja lyhyiden sivujen pylv\xc3\xa4\xc3\xa4t ovat pitkien sivujen pylv\xc3\xa4it\xc3\xa4 leve\xc3\xa4mpi\xc3\xa4. Optiset korjaukset osoittavat, ett\xc3\xa4 arkkitehti tunsi mannerkreikkalaista temppeliarkkitehtuuria, sill\xc3\xa4 samoja korjauksia esiintyy muun muassa Parthenonissa. Optisten korjausten lis\xc3\xa4ksi visuaalista vaikutelmaa on pyritty parantamaan my\xc3\xb6s sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kulmapylv\xc3\xa4iden ja niiden vieress\xc3\xa4 olevien pylv\xc3\xa4iden v\xc3\xa4li on muita pylv\xc3\xa4\xc3\xa4nv\xc3\xa4lej\xc3\xa4 pienempi, jotta friisin kulmien triglyfit on saatu osumaan pylv\xc3\xa4\xc3\xa4n keskilinjan kohdalle._NEWLINE_Temppelin peristyyli eli uloin pylv\xc3\xa4ikk\xc3\xb6 on s\xc3\xa4ilynyt nykyaikaan kokonaisuudessaan, ja my\xc3\xb6s arkkitraavi ja ylemm\xc3\xa4t osat ovat s\xc3\xa4ilyneet hyvin. L\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 temppelin katto, jonka rakenteet ovat olleet puiset, sek\xc3\xa4 sis\xc3\xa4sein\xc3\xa4t, jotka on k\xc3\xa4ytetty rakennusmateriaalina keskiajalla, puuttuvat._NEWLINE_Temppelin it\xc3\xa4puolella sijainnut alkuper\xc3\xa4inen alttari oli samoin 400-luvulta eaa. Se oli korvattu roomalaisella kaudella pienemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alttarilla, joka sijaitsi l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 temppeli\xc3\xa4. Temppelin koilliskulman l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsi pieni distylos in antis -temppeli, jolla oli oma alttari. Ne on kummatkin ajoitettu 400-luvun eaa. lopulle tai 300-luvun eaa. alkuun. Alueelta on l\xc3\xb6ydetty my\xc3\xb6s kuusi muuta pienemp\xc3\xa4\xc3\xa4 temppeli\xc3\xa4, joiden kaikkien oletetaan olleen omistettu Heralle._NEWLINE_Temppelin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 Heralle omistettuja terrakotasta tehtyj\xc3\xa4 votiivilahjaksi tarkoitettuja pienoispatsaita.'