b'\n_START_ARTICLE_\nKuopion tuomiokirkko\n_START_SECTION_\nArkkitehtuuri ja sis\xc3\xa4tilat\n_START_PARAGRAPH_\nPinta-alaa kirkolla on 1\xc2\xa0091 neli\xc3\xb6metri\xc3\xa4. Istumapaikkoja on noin 1\xc2\xa0500. Tyylilt\xc3\xa4\xc3\xa4n Kuopion tuomiokirkko edustaa 1800-luvun alun uusklassismia. Muodoltaan kivikirkko on tasavartinen ristikirkko. It\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4 kirkkoa on torni ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 alttari. Kirkkoa on korjattu 1866, 1877, 1895, 1925 sek\xc3\xa4 1961. Kirkon korkeus on kellotornin kattoon mitattuna 35,5 metri\xc3\xa4, korkeutta Kallaveden pinnasta on 56,4 m ja merenpinnasta 138,20 m. Kirkonkelloja on kaksi, vuosilta 1928 ja 1951._NEWLINE_Kuopion tuomiokirkon p\xc3\xa4\xc3\xa4urut on rakentanut tanskalainen Bruno Christensen & S\xc3\xb8nner Orgelbyggeri vuonna 1986, ja niiss\xc3\xa4 on 52 \xc3\xa4\xc3\xa4nikertaa, kolme sormiota ja jalkio. Kuoriurut on rakentanut ruotsalainen Robert Gustavsson Orgelbyggeri AB vuonna 2003._NEWLINE_Alttaritaulun Kristus ristill\xc3\xa4 on maalannut Pietarissa suomalainen Berndt Abraham Godenhjelm. Alttaritaulun lahjoitti kirkkoon 1843 kirkkoherra ja teologian tohtori Matthias Ingman. J. V. Snellmanin p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittamassa Saima-lehdess\xc3\xa4 oli ajalle harvinainen alttaritaulua koskeva arvostelu, miss\xc3\xa4 todettiin, ett\xc3\xa4 alttaritaulu on reliefim\xc3\xa4inen ja veistosta muistuttava, mik\xc3\xa4 heikent\xc3\xa4\xc3\xa4 sen ilmaisuvoimaa, mutta ett\xc3\xa4 se on oikein kaunis ja luultavasti kuuluu pohjoisen parhaimpiin.\n_START_SECTION_\nRakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nNykyinen kirkko on Kuopion viides, Kuopion ensimm\xc3\xa4inen kirkko valmistui vuonna 1552. Uuden kirkon piirustukset laati kondukt\xc3\xb6\xc3\xb6ri Pehr W. Palmroth 1795. Jacob Rijf toimi rakennusmestarina 1806\xe2\x80\x931807 ja kirkkoa rakennettiin kattolistojen korkeudelle vuoteen 1808, jolloin puhkesi Suomen sota. Rakennust\xc3\xb6it\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin jatkamaan vasta 1812. Pehr Granstedt johti ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 1813\xe2\x80\x931815. Vuonna 1815 purettiin puinen Kuopion vanha kirkko Maaherrankadun etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4. N\xc3\xa4iden toimenpiteiden seurauksena kaupan keskus Kustaantori (nykyinen Snellmaninpuisto) vahvisti asemansa kaupungin keskipisteen\xc3\xa4. Kirkko sai tuomiokirkon aseman 1851. Tosin vuosina 1900\xe2\x80\x931939 Oulun kirkko toimi hiippakunnan tuomiokirkkona.\n_START_SECTION_\nRakennus ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMuseovirasto luokittelee Kuopion tuomiokirkon ja Snellmaninpuiston ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivine alueineen valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi rakennetuksi kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ksi (Kuopion Snellmanin puisto, tuomiokirkko ja puukorttelit). Museoviraston mukaan tuomiokirkko, Snellmaninpuisto sek\xc3\xa4 vanhat puutalomilj\xc3\xb6\xc3\xb6t ovat Kuopion ruutukaavakeskustan rakennushistoriallisesti arvokkaimpia osia. Maisemallisesti kirkon torni liittyy sen it\xc3\xa4puolella olevaan puistoon.'