b'\n_START_ARTICLE_\nJuhannus\n_START_PARAGRAPH_\nJuhannus tarkoittaa valon ja keskikes\xc3\xa4n juhlaa, jota vietet\xc3\xa4\xc3\xa4n kes\xc3\xa4kuussa kes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nseisauksen tienoilla. Suomessa, Ruotsissa ja Baltian maissa juhannus on ollut alun perin muinaisuskontoon liittyv\xc3\xa4 juhla. Monet kristilliset kirkkokunnat viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t juhannusta Johannes Kastajan syntym\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, mist\xc3\xa4 tulee nimi juhannus. Joissakin murteissa juhannusta kutsutaan mittumaariksi._NEWLINE_Juhannusta vietettiin alun perin vuoden valoisimpana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 eli kes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nseisauksen aikaan, josta katolinen kirkko siirsi juhlan vieton kes\xc3\xa4kuun 24. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n eli vietett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi puolta vuotta ennen joulua. Se, ett\xc3\xa4 juhannusp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n perinteinen paikka on 24. eik\xc3\xa4 25. kes\xc3\xa4kuuta vaikka joulup\xc3\xa4iv\xc3\xa4 on 25. eik\xc3\xa4 24. joulukuuta, johtuu roomalaisten p\xc3\xa4iv\xc3\xa4numerointitavasta, joka poikkesi nykyisest\xc3\xa4. Loppukuun p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t numeroitiin lopusta alkuun p\xc3\xa4in, ja koska kes\xc3\xa4kuussa on 30 mutta joulukuussa 31 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4, sai p\xc3\xa4iv\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, joka nykyisin merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n 24. kes\xc3\xa4kuuta saman j\xc3\xa4rjestysnumeron kuin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4, joka nykyisin merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n 25. joulukuuta. Osassa maailman maista se on t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 paikalla viel\xc3\xa4kin, esim. Virossa ja Norjassa. Nykyisin juhannusta juhlitaan Suomessa ja Ruotsissa kes\xc3\xa4kuun 20. ja 26. p\xc3\xa4ivien v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 lauantaina. Suomessa n\xc3\xa4in on ollut vuodesta 1955 l\xc3\xa4htien. Vapaap\xc3\xa4ivien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 se ei pienent\xc3\xa4nyt, sill\xc3\xa4 tuolloin lauantait olivat yleens\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 ty\xc3\xb6p\xc3\xa4ivi\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 2020 juhannusta vietet\xc3\xa4\xc3\xa4n lauantaina 20. kes\xc3\xa4kuuta._NEWLINE_Suomalaiseen juhannukseen kuuluvat kiinte\xc3\xa4sti esimerkiksi juhannussauna koivuvihtoineen, juhannuskokko ja juhannustanssit. Suomessa juhannus on my\xc3\xb6s virallinen liputusp\xc3\xa4iv\xc3\xa4, jolloin liputetaan koko juhannusy\xc3\xb6n ajan. Monet juhannuksen perinteist\xc3\xa4 juontavat juurensa vanhaan eurooppalaiseen valon ja hedelm\xc3\xa4llisyyden juhlaan kes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nseisauksen aikana. Juhannukseen on vanhastaan liittynyt erilaisia uskomuksia ja taikoja, joilla on pyritty varmistamaan tuleva sato ja naimaonni.\n_START_SECTION_\nSuomalainen juhannus\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa juhannus on y\xc3\xb6tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n y\xc3\xb6n juhla. Napapiirin pohjoispuolella aurinko ei laske lainkaan kes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nseisauksena._NEWLINE_Juhannus on virallinen liputusp\xc3\xa4iv\xc3\xa4, Suomen lipun p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Muista liputusp\xc3\xa4ivist\xc3\xa4 poiketen liputus alkaa jo juhannusaattona kello 18 ja jatkuu y\xc3\xb6n yli yht\xc3\xa4jaksoisesti juhannusp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iltaan kello 21 saakka. Juhannus on my\xc3\xb6s kirkollinen juhlap\xc3\xa4iv\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nJuhannusta vietettiin Suomessa alun perin Ukon juhlana sadon ja hedelm\xc3\xa4llisyyden varmistamiseksi. Etel\xc3\xa4-Karjalassa juhannusta kutsuttiin Ukon juhlaksi viel\xc3\xa4 1800-luvulla._NEWLINE_Juhannuksena tehtiin yleisesti taikoja, joilla pyrittiin varmistamaan tuleva sato ja naimaonni. Suomalaisiin juhannusperinteisiin kuului aiemmin my\xc3\xb6s suursiivous. Portaiden, ovien ja ikkunoiden pieliin oli tapana pystytt\xc3\xa4\xc3\xa4 juhannuskoivuja. Koivunoksista sidottiin lis\xc3\xa4ksi tuoreita vihtoja. Sis\xc3\xa4\xc3\xa4n taloon kannettiin kukkia ja tuoreita puunlehvi\xc3\xa4._NEWLINE_Vuoden pisimpi\xc3\xa4 p\xc3\xa4ivi\xc3\xa4 juhannusviikolla on kutsuttu pes\xc3\xa4p\xc3\xa4iviksi, koska aurinko on silloin \xe2\x80\x9dpes\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, eli sen p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4inen kierto k\xc3\xa4y korkeimmalla kohdallaan, ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin maailmanpuun oksalla. Aurinko n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 viipyv\xc3\xa4n pes\xc3\xa4ss\xc3\xa4 joitakin p\xc3\xa4ivi\xc3\xa4, kunnes auringon liikerata alkaa taas laskea ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t j\xc3\xa4lleen lyhet\xc3\xa4. Pes\xc3\xa4p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 tapahtuva kosminen suunnanmuutos on koettu taianomaiseksi tilanteeksi, jolloin pahojen henkien ja kummitusten on uskottu nousevan esiin ja liikkuvan vapaina maan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Juhannusp\xc3\xa4iv\xc3\xa4 oli suotuisa my\xc3\xb6s enteiden katsomiselle. Silloin katsottiin s\xc3\xa4it\xc3\xa4, satovuotta ja karjaonnea._NEWLINE_Meluaminen ja juopuminen ovat jo varhain kuuluneet juhannuksen viettoon. Niiden on uskottu tuottavan onnea ja karkottavan pahoja henki\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n uskomuksen mukaan mit\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n juhannuksena juopoteltiin, sit\xc3\xa4 parempi tuli sadosta. Pahoja henki\xc3\xa4 on karkotettu my\xc3\xb6s juhannuskokkoja polttamalla. Juhannuskokkoja poltettiin aluksi maan it\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 osissa, mist\xc3\xa4 tapa levisi 1900-luvun aikana koko maahan._NEWLINE_Juhannusta vietettiin alun perin vuoden pisimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, mutta katolinen kirkko siirsi juhlap\xc3\xa4iv\xc3\xa4n 400-luvun alkupuolella kes\xc3\xa4kuun 24. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n ja nimesi sen puoli vuotta ennen joulua syntyneen Johannes Kastajan syntym\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ksi. Juhlan nimeksi vakiintui ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 juhannus, joka on Johannes-nimen vanha muoto. Samalla kirkko halusi antaa uuden, kristillisen merkityksen Euroopassa yleisesti vietetylle keskikes\xc3\xa4n juhlalle._NEWLINE_Pohjanmaalla on ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 juhannuskuusi, joka eroaa joulukuusesta siin\xc3\xa4 suhteessa, ett\xc3\xa4 kuusi karsittiin latvatupsuun asti. Kuusi sai seist\xc3\xa4 pihalla ainakin kekriin saakka syksyll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMuut perinteet\n_START_PARAGRAPH_\nJuhannussaunassa k\xc3\xa4ytiin jo p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4, jotta illalla oltaisiin puhtaina valmiina vastaanottamassa y\xc3\xb6t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 y\xc3\xb6t\xc3\xa4. Juhannussauna saatettiin koristella juhannuskoivuin tai tuorein lehvin._NEWLINE_Juhannus on ollut Suomessa aiemmin vilkkainta avioliittoaikaa, mutta nykyisin juhannush\xc3\xa4\xc3\xa4t ovat harvinaisempia. Talonpoikaiskulttuurissa h\xc3\xa4it\xc3\xa4 vietettiin tavallisesti satovuoden lopussa eli syksyll\xc3\xa4. 1800-luvun alussa ajankohtana yleistyi kes\xc3\xa4kuu, koska maataloust\xc3\xb6iss\xc3\xa4 oli tuolloin v\xc3\xa4liaika. Varsinaisesti kes\xc3\xa4h\xc3\xa4\xc3\xa4t yleistyiv\xc3\xa4t vasta 1900-luvulla._NEWLINE_Varsinkin 1950-luvulla Aavasaksalle saapui joka vuosi juhannuksena suuri joukko matkailijoita keskiy\xc3\xb6nauringon juhliin. Vanhoja juhannusperinteit\xc3\xa4 vaalitaan vuosittain etenkin Helsingin Seurasaaressa j\xc3\xa4rjestett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 perinteisiss\xc3\xa4 juhannusjuhlissa._NEWLINE_Suomen lipun juhlap\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ajankohtaa pohdittiin vuonna 1926. Kirjailija Maila Talvion ehdotus juhannusp\xc3\xa4iv\xc3\xa4st\xc3\xa4 voitti. Viralliseksi liputusp\xc3\xa4iv\xc3\xa4ksi juhannus tuli vuonna 1934.\n_START_SECTION_\nJuhannuksen ajankohta\n_START_PARAGRAPH_\nJuhannusta edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4 perjantai on juhannusaatto. Se ei ole pyh\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4, mutta useimmilla ty\xc3\xb6paikoilla se on vakiintuneen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n mukaisesti vapaap\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Kaupat saivat silloin vuosina 2009\xe2\x80\x932015 voimassa olleen lain mukaan olla auki vain kello kahteentoista, ennen vuotta 2009 kolmeentoista asti p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4._NEWLINE_Juhannusp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 vietet\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomessa ja Ruotsissa kes\xc3\xa4kuun 20.\xe2\x80\x9326. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4lle osuvana lauantaina. Aiemmin juhannusta vietettiin viikonp\xc3\xa4iv\xc3\xa4st\xc3\xa4 riippumatta 24. kes\xc3\xa4kuuta, Suomessa vuoteen 1954 ja Ruotsissa vuoteen 1952 saakka. Esimerkiksi Norjassa, Virossa ja Latviassa juhannusta juhlitaan edelleen aina 24. kes\xc3\xa4kuuta.\n_START_SECTION_\nNykyajan juhannustapoja\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisinkin suomalaisiin juhannusperinteisiin kuuluvat juhannuskoivut ja -kukat, juhannussauna sek\xc3\xa4 ruotsinkielisill\xc3\xa4 alueilla lehvin ja kukin koristellut juhannussalot. Useiden suomalaisten tapana on viett\xc3\xa4\xc3\xa4 juhannus kes\xc3\xa4m\xc3\xb6kill\xc3\xa4. Monet k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t juhannuksena runsaasti alkoholijuomia._NEWLINE_Perhe- ja paikallisyhteis\xc3\xb6juhlista ovat juhannusjuhlat laajentuneet jopa laajoiksi yleis\xc3\xb6tapahtumiksi kuten konserteiksi. Suomen vanhin juhannusfestivaali on Himos Festival. Yksi pisimp\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rjestetyist\xc3\xa4 juhannusjuhlista on ollut Lent\xc3\xa4jien juhannus Kauhavalla lentosotakouluksi muuttuneen ilmasotakoulun lentokent\xc3\xa4ll\xc3\xa4._NEWLINE_Kaupungeista maalle menoa juhannuksena on arvosteltu joukkotiedotusv\xc3\xa4lineiss\xc3\xa4 1970-luvun alkupuolelta saakka. Syit\xc3\xa4 kes\xc3\xa4viikonlopuille tyypilliseen suureen kuolleisuuteen ovat juhannusliikenteen aiheuttamat liikenneonnettomuudet ja hukkumiset, joihin suurena syyn\xc3\xa4 on alkoholin runsas k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6. Esimerkiksi vuoden 2000 juhannuksena Suomessa kuoli liikenne- ja hukkumisonnettomuuksissa 25 ihmist\xc3\xa4. On kuitenkin vuosia, jolloin juhannuksen viile\xc3\xa4st\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 johtuen aiheutuu v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n hukkumisonnettomuuksia kuin tavallisena l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4n\xc3\xa4 kes\xc3\xa4viikonloppuna.\n_START_SECTION_\nJuhannuksen s\xc3\xa4\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nJuhannusta vietet\xc3\xa4\xc3\xa4n tyypillisesti kes\xc3\xa4isess\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan vaihdellessa +20 asteen molemmin puolin. Juhannuss\xc3\xa4\xc3\xa4 on kuitenkin vuosittain vaihtelevaa.'