b'\n_START_ARTICLE_\nElinan surma (ooppera)\n_START_PARAGRAPH_\nElinan surma on Oskar Merikannon toinen, vuonna 1910 valmistunut viisin\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksinen ooppera, joka perustuu Elinan surma-kansanrunoon. Varsinaisen libreton kirjoitti Jalmari Finne pohjaten sen Gustaf von Numersin vuonna 1891 kansanrunosta tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Finne lis\xc3\xa4si librettoon my\xc3\xb6s omia runojaan ja h\xc3\xa4\xc3\xa4lauluja Kantelettaresta. Verrattuna s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4iseen oopperaan Pohjan neitiin on ooppera hyvin dramaattinen ja s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 itse kuvaili sit\xc3\xa4 sanoen:_NEWLINE_\xc2\xbbT\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oopperassa on niin paljon voimakkaita tunnepurkauksia, joissa t\xc3\xa4yden orkesterin voima tulee kysymykseen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 onkin kerrassaan dramaattinen teos, kun "Pohjan neiti" on lyyrillinen. Muutenkin t\xc3\xa4m\xc3\xa4 on \xc3\xa4\xc3\xa4ret\xc3\xb6n askel eteenp\xc3\xa4in "Pohjan neidist\xc3\xa4", tuskin luulisi saman miehen tekem\xc3\xa4ksi.\xc2\xbb_NEWLINE_Teoksessa musiikki ei vie tehokkaasti dramaattisia eteenp\xc3\xa4in vaan pikemminkin s\xc3\xa4est\xc3\xa4\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 ja teoksesta puuttuu sinfonista jatkuvuutta. Teos esitettiin viisi kertaa Helsingiss\xc3\xa4 ja muun muassa Savonlinnan toisilla oopperajuhlilla vuonna 1913._NEWLINE_Samaa aihetta k\xc3\xa4sittelee my\xc3\xb6s Jukka Linkolan ooppera Elina Pentti Saaritsan librettoon.'