b'\n_START_ARTICLE_\nHerodotos\n_START_PARAGRAPH_\nHerodotos (m.kreik. \xe1\xbc\xa9\xcf\x81\xcf\x8c\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x84\xce\xbf\xcf\x82, noin 485 eaa. \xe2\x80\x93 noin 420 eaa.) oli antiikin kreikkalainen historiankirjoittaja. H\xc3\xa4n syntyi V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian Halikarnassoksessa (nykyisin Bodrum Turkissa). Se oli kreikkalainen kaupunki, mutta Herodotoksen aikaan Persian hallinnassa. H\xc3\xa4n matkaili paljon mutta ilmeisesti asettui lopulta Ateenaan. Herodotosta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n kreikkalaisen historiankirjoituksen is\xc3\xa4n\xc3\xa4. H\xc3\xa4n oli ensimm\xc3\xa4inen, joka kirjoitti historiasta muuten kuin eepos- tai kronikkamuodossa, ja lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n oli tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ensimm\xc3\xa4inen historiankirjoittaja, joka pyrki selitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n historiallisia tapahtumia esitt\xc3\xa4en erilaisia versioita ja vertaillen n\xc3\xa4iden tapahtumien todenper\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4. H\xc3\xa4n matkusti paljon ja kuunteli ihmisten tarinoita, joiden avulla h\xc3\xa4n kirjoitti sitten historiaa. Herodotosta toisaalta syytettiin jo antiikissa liiasta ateenalaismy\xc3\xb6nteisyydest\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen historiankirjoitustaan voida pit\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4ysin objektiivisena._NEWLINE_Herodotos sai jo vanhalla ajalla historian is\xc3\xa4n kunnianimen. Toisaalta h\xc3\xa4nen arvostelijansa ovat l\xc3\xa4hes yht\xc3\xa4 kauan nimitt\xc3\xa4neet h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 valheiden is\xc3\xa4ksi. Esimerkiksi Plutarkhos piti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 valehtelijana.\n_START_SECTION_\nHistoriateos\n_START_PARAGRAPH_\nHerodotoksen Historiateos k\xc3\xa4sittelee V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Aasian ja Kreikan v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 ristiriitoja, jotka puhkeavat persialaissodiksi. H\xc3\xa4n aloittaa teoksen Kroisoksen ja Kyyroksen valtaannoususta noin vuonna 560 eaa. ja lopettaa teoksen persialaissotien loppuun vuoteen 479 eaa. Teos jakaantuu yhdeks\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjaan. Ensimm\xc3\xa4inen k\xc3\xa4sittelee muun muassa Kreikan ja Lyydian historiaa ennen Kyyroksen aikaa, jolloin Persia \xc3\xa4killisesti nousi suurvallaksi. Toinen kirja k\xc3\xa4sittelee Egypti\xc3\xa4, sen maantiedett\xc3\xa4, tapoja ja historiaa. Egypti oli Persian ekspansion seuraava kohde. Kyyroksen poika Kambyses oli tuon ekspansion johtaja. Kolmannessa kirjassa jatketaan Kambyseen vallanpidon kuvaamista ja kerrotaan muun muassa h\xc3\xa4nen ep\xc3\xa4onnistuneesta yrityksest\xc3\xa4\xc3\xa4n valloittaa Etiopia. Kirjassa kerrotaan my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 seuranneesta Persian kuninkaasta Dareios I:st\xc3\xa4. Nelj\xc3\xa4s kirja kuvaa Dareioksen ep\xc3\xa4onnistunutta yrityst\xc3\xa4 nujertaa skyytit. Siin\xc3\xa4 kerrotaan my\xc3\xb6s Persian ekspansiosta Pohjois-Afrikkaan. Viidenness\xc3\xa4 kirjassa jatketaan kertomalla Persian laajentumisesta Pohjois-Kreikkaan ja Etel\xc3\xa4-Balkanille. J\xc3\xa4lleen kerrotaan my\xc3\xb6s ep\xc3\xa4onnistumisista, esimerkiksi joonialaisten kreikkalaisten yrityksest\xc3\xa4 vapautua persialaisten ylivallasta. Kuudennesta kirjasta yhdeks\xc3\xa4nteen kirjaan Herodotos kirjoittaa persialaisten kostosta kreikkalaisille, jotka olivat puuttuneet Persian imperiumin asioihin. Muun muassa Marathonin taistelu vuonna 490 eaa. niin kuin Thermopylain ja Salamiin taistelut on kuvattu n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 kirjoissa._NEWLINE_Teos p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy Plataiain taisteluun vuonna 479 eaa., johon Persian yritys Kreikan valloittamiseksi p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi lopullisesti.\n_START_SECTION_\nTeoksen sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6 ja arviointia\n_START_PARAGRAPH_\nHerodotoksen teos tarjoaa runsaasti tietoa h\xc3\xa4nen aikansa maailmankuvasta ja tiet\xc3\xa4myksen tilasta, mutta h\xc3\xa4n esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 monesta asiasta my\xc3\xb6s omia arvelujaan._NEWLINE_Herodotos mainitsee esimerkiksi, ett\xc3\xa4 Niilin vuotuisten tulvien selitettiin yleisesti johtuvan lumen sulamisesta joen l\xc3\xa4hteill\xc3\xa4, kaukana etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4, mutta h\xc3\xa4n itse v\xc3\xa4itti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 selityst\xc3\xa4 mahdottomana, koska h\xc3\xa4nen mukaansa Afrikassa, tunnetun maailman kuumimmassa osassa, ei voinut olla lunta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi h\xc3\xa4n esittikin niille oman selityksens\xc3\xa4, jonka mukaan ne johtuvat autiomaan tuulista ja auringon liikkeest\xc3\xa4. Herodotos kertoo my\xc3\xb6s foinikialaisten meren\xc2\xadkulkijoiden purjehtineen Afrikan ymp\xc3\xa4ri Egyptin faarao Neko II:n toimeksi\xc2\xadannosta, mutta ei uskonut v\xc3\xa4itteisiin, jonka mukaan he olisivat n\xc3\xa4hneet auringon oikealla puolellaan (siis pohjoisessa) kulkiessaan Afrikan etel\xc3\xa4\xc2\xadk\xc3\xa4rjen ohi id\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen. Etel\xc3\xa4iselle pallon\xc2\xadpuoliskolle aurinko kuitenkin todella paistaa pohjois\xc2\xadsuunnasta, mink\xc3\xa4 vuoksi juuri t\xc3\xa4t\xc3\xa4 mainintaa on pidetty todisteena siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 matka on todella tehty. _NEWLINE_Herodotoksen maininnat Intiasta ovat vanhimpia ulkopuolisten kertomuksia intialaisesta kulttuurista. Herodotoksen mukaan maa on autio Intiasta it\xc3\xa4\xc3\xa4n, kunnes loppuu mereen. _NEWLINE_1800-luvun lopulta l\xc3\xa4htien tehdyt tutkimukset ovat vahvistaneet Herodotoksen v\xc3\xa4itteit\xc3\xa4 oikeiksi. H\xc3\xa4nen kuvaustaan Skyytiassa sijainneesta Gelonuksen kaupungista, joka oli tuhansia kertoja Troijaa suurempi, ei pidetty uskottavana ennen kuin se l\xc3\xb6ydettiin vuonna 1975. Arkeologiset tutkimukset Egyptin Herakleionissa ja Naukratiksen steelan l\xc3\xb6ytyminen ovat my\xc3\xb6s vahvistaneet, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaupunki todella perustettiin Egyptin uuden valtakunnan aikana, mit\xc3\xa4 aikaisemmin ei pidetty uskottavana._NEWLINE_Herodotos mainitsee Egyptin 26. dynastian (672\xe2\x80\x93525 eaa.) hallitsijat oikeassa aikaj\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4. Sen sijaan varhaisemmista faaraoista, joita h\xc3\xa4nen mukaansa oli ollut yli 300, h\xc3\xa4n mainitsee nimelt\xc3\xa4 vain muutamia ja teki my\xc3\xb6s karkeita kronologisia virheit\xc3\xa4. Esimerkiksi h\xc3\xa4n sijoitti Kheopsin pyramidin rakentamisen aivan liian my\xc3\xb6h\xc3\xa4iseen ajankohtaan. _NEWLINE_Yhten\xc3\xa4 kummallisimmista Herodotoksen kertomuksista on pidetty sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Persian valtakunnan it\xc3\xa4isimmiss\xc3\xa4 osissa el\xc3\xa4\xc3\xa4 ketun kokoisia muurahaisia, joilla on turkki. H\xc3\xa4nen mukaansa alue on hiekka-autiomaata, josta j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4ismuurahaiset l\xc3\xb6yt\xc3\xa4v\xc3\xa4t usein kultahiekkaa kaivaessaan sinne k\xc3\xa4yt\xc3\xa4vi\xc3\xa4, ja alueen asukkaat ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t muurahaisten l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4n kullan talteen. Ranskalainen kansatieteilij\xc3\xa4 Michel Peissel on kuitenkin l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt nykyisin Pakistaniin kuuluvasta osasta Kashmiria el\xc3\xa4inlajin, oravan sukuisen himalajanmurmelin, jota Herodotos on mahdollisesti tarkoittanut. Seudun maaper\xc3\xa4ss\xc3\xa4 todella on kultaa, ja Peisselin mukaan alueen asukkaat ovat vahvistaneet, ett\xc3\xa4 siell\xc3\xa4 todella on ker\xc3\xa4tty talteen murmelien l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 kultaa. Peissel on lis\xc3\xa4ksi arvellut, ett\xc3\xa4 Herodotos olisi sekoittanut toisiinsa persian kielen murmelia ja vuoristomuurahaista tarkoittavat, \xc3\xa4\xc3\xa4nteellisesti toisiaan muistuttavat sanat.\n_START_SECTION_\nHerodotoksen tyyli\n_START_PARAGRAPH_\nHerodotoksen Historiateoksen narratiivi koostuu pienemmist\xc3\xa4 kertomuksista ja tapahtumatiivistelmist\xc3\xa4. Herodotos kuvaa tapahtumia ja tapoja hyvin yksityiskohtaisesti ja v\xc3\xa4rikk\xc3\xa4\xc3\xa4sti. Herodotos on tallentanut teokseensa my\xc3\xb6s paljon keskusteluja, joita h\xc3\xa4n on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti k\xc3\xa4ynyt paikallisten ihmisten kanssa. Herodotos suosi kirjoittamista asioista, joita h\xc3\xa4n oli itse n\xc3\xa4hnyt, mutta kirjoittaessa niist\xc3\xa4 asioista, joita h\xc3\xa4n ei ollut itse ollut todistamassa, h\xc3\xa4n tyytyi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4\xc3\xa4n muiden ihmisten kertomuksia. H\xc3\xa4nen tyylin\xc3\xa4\xc3\xa4n olikin niin sanottu \xe2\x80\x9drelata refero\xe2\x80\x9d (=kertoa kerrottua). Herodotos osasi kuitenkin ainoastaan kreikkaa, ja h\xc3\xa4n on tarvinnut ilmeisesti tulkkia kertoessaan esimerkiksi Egyptin asioista. H\xc3\xa4n ei tyytynyt ainoastaan kertomaan sit\xc3\xa4 mit\xc3\xa4 h\xc3\xa4nelle kerrottiin, vaan h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s otti itse kantaa niihin asioihin. Joka tapauksessa suullinen traditio edusti suurta osaa Herodotoksen historiankirjoittamisessa. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli mahdollisesti k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s joitain dokumentteja._NEWLINE_Herodotoksen kerronta mukailee paljolti kronologista j\xc3\xa4sennyst\xc3\xa4, jossa on esitelty syy- ja seuraussuhteet. V\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kuitenkin teksti k\xc3\xa4sittelee asioita my\xc3\xb6s takautuen ja palaten syihin, ja v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 tekstiss\xc3\xa4 kulkee rinnakkain eri paikkojen tapahtumia, jotka siis sijoittuvat samalle ajanjaksolle._NEWLINE_Herodotosta on pidetty hyvinkin avoimena ja suopeana muita kulttuureja kohtaan. H\xc3\xa4n kirjoitti paljon eri kulttuureista ja matkustikin paljon ker\xc3\xa4ten tietoa eri kulttuureista. H\xc3\xa4n kirjoitti kulttuurien eroista ja hyv\xc3\xa4ksyi ne, mutta toisaalta ihmetteli esimerkiksi skyyttien tapoja. Heill\xc3\xa4 ei ollut esimerkiksi alttareita, temppeleit\xc3\xa4 tai patsaita. H\xc3\xa4n kuitenkin esittelee kirjoituksessaan ihmisten tapoja, ja on my\xc3\xb6s kiinnostunut maantieteest\xc3\xa4.'