b'\n_START_ARTICLE_\nPohjalainen Osakunta\n_START_PARAGRAPH_\nPohjalainen Osakunta on yksi vuonna 1643 Turun akatemiaan perustetuista kuudesta suomalaisosakunnasta. Osakuntaan tulivat nykyisen Oulun, Lapin ja entisen Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin alueelta saapuvat ylioppilaat (jus nativitatis) tai ne, joiden juuret olivat edell\xc3\xa4 mainitulla alueella (jus patris)._NEWLINE_Pohjalaisen Osakunnan perinteit\xc3\xa4 Helsingin Yliopistossa jatkavat Etel\xc3\xa4-Pohjalainen Osakunta, Vasa Nation sek\xc3\xa4 Pohjois-Pohjalainen Osakunta. Pohjalaisen Osakunnan vuosip\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 9.11. pohjalaisten osakuntien yhteisty\xc3\xb6elin Pohjalainen Valtuuskunta j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 edelleen Suomen vanhimman akateemisen vuosijuhlan, Porthan-juhlan.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nTurun palon j\xc3\xa4lkeen osakunnat muuttivat yliopiston mukana Helsinkiin 1828. Helsingiss\xc3\xa4 Pohjalainen Osakunta toimi vuokratiloissa kunnes Ylioppilastalon valmistuttua my\xc3\xb6s osakunnat siirtyiv\xc3\xa4t sinne. Pohjalaisten oma talo Ostrobotnia valmistui 1912._NEWLINE_Pohjalaisen Osakunnan merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 ovat olleet mmuun muassa Anders Chydenius, Henrik Gabriel Porthan, Frans Mikael Franz\xc3\xa9n, Johan Jakob Nervander, Matthias Alexander Castr\xc3\xa9n, Johan Ludvig Runeberg, Zachris Topelius, J. V. Snellman, Rudolf Holsti, K. J. St\xc3\xa5hlberg, Eino Leino, V. A. Koskenniemi, Ilmari Kianto ja Ky\xc3\xb6sti Kallio.\n_START_SECTION_\nPorthan-juhla\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Porthan-juhlaa vietettiin 9. marraskuuta 1839 helsinkil\xc3\xa4isten ylioppilaiden suosimassa, yh\xc3\xa4 toiminnassa olevassa ravintola Kaisaniemess\xc3\xa4. Juhlaa vietettiin Henrik Gabriel Porthanin satavuotissyntym\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kunniaksi. Varsin nopeasti juhlat omi aseman Pohjalaisen Osakunnan virallisena vuosijuhlana._NEWLINE_Pohjalaisen Osakunnan jakauduttua Porthan-juhla j\xc3\xa4i el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n pohjalaisten osakuntien yhteisen\xc3\xa4, arvokkaana ja perinteikk\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 akateemisena p\xc3\xb6yt\xc3\xa4juhlana, jota vietet\xc3\xa4\xc3\xa4n edelleen vuosittain. Juhlaa vietet\xc3\xa4\xc3\xa4n tavallisesti Ostrobotnian juhlakerroksessa.\n_START_SECTION_\nOsakunnan jakaminen\n_START_PARAGRAPH_\nPohjalainen Osakunta jaettiin kahtia Etel\xc3\xa4-Pohjalaiseen ja Pohjois-Pohjalaiseen Osakuntaan yliopiston m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 vuonna 1832. Syyksi v\xc3\xa4itettiin osakunnan suuruutta (j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli tuolloin yli sata), vaikka todellisuudessa syyn\xc3\xa4 on saattanut olla pohjalaisten ylioppilaiden itsetietoisuus ja vastustus yliopiston auktoriteetteja kohtaan. Osakunta yhdistettiin j\xc3\xa4lleen 1844, ja se toimi my\xc3\xb6s laittomuuden aikana eli osakuntalaitoksen ollessa lakkautettuna 1852-1868. Pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Pohjalaisen Osakunnan yhteishenki kuitenkin heikkeni. Aina 1900-luvun alkuun asti, kieliriitojen ja poliittisten virtausten vuoksi, pohjalaiset kiisteliv\xc3\xa4t pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n paitsi toisten osakuntien kanssa, my\xc3\xb6s kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n, haluten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 jakautua ja v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 taas ei. Lyhyesti sanottuna, milloin ulkopuolinen taho halusi hajottaa osakunnan, tappelivat pohjalaiset sit\xc3\xa4 vastaan; muina aikoina he kinastelivat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n ja miettiv\xc3\xa4t eroa._NEWLINE_Pohjalaisten keskin\xc3\xa4iselle tappelulle tuli loppu, kun jakokysymys vuonna 1906 tuotiin j\xc3\xa4lleen esille. Muut yliopiston suurista osakunnista olivat jo jakaantuneet, ja pohjalaiset totesivat olevansa kerta kaikkiaan liian suuri ja riitainen osakunta. Kahtiajako tapahtui 1907 suhteellisen sopuisasti osakunnan hajotessa j\xc3\xa4lleen kahtia Etel\xc3\xa4- ja Pohjois-Pohjalaiseen Osakuntaan. Seuraavana vuonna 1908 Etel\xc3\xa4-Pohjalainen Osakunta jakaantui uudestaan suomenkieliseksi Etel\xc3\xa4-Pohjalaiseksi Osakunnaksi ja ruotsinkieliseksi Vasa Nationiksi. Pohjalaiset osakunnat vaalivat edelleen yhteisi\xc3\xa4 perinteit\xc3\xa4 vuonna 1907 perustetussa Pohjalaisessa Valtuuskunnassa. Ennen osakunnan hajoamista aloitettu talohanke saatettiin loppuun ja Ostrobotnia-talo valmistui 1912.'