b'\n_START_ARTICLE_\nLoimijoki\n_START_SECTION_\nSivujoet ja j\xc3\xa4rvisyys\n_START_PARAGRAPH_\nLoimijoen suurimpia sivujokia ovat Forssan Koij\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 alkunsa saava ja Alastarolla Loimijokeen laskeva Kojonjoki (valuma-alue 465\xc2\xa0km\xc2\xb2), Punkalaitumelta alkunsa saava ja Huittisissa Loimijokeen yhtyv\xc3\xa4 Punkalaitumenjoki (valuma-alue 425\xc2\xa0km\xc2\xb2), Mellil\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkunsa saava ja Alastarolla Loimijokeen laskeva Niinijoki (valuma-alue 223\xc2\xa0km\xc2\xb2), Huittisissa, aiemmin Vampulan ja Huittisten rajalla, Loimijokeen laskeva, Punkalaitumelta alkunsa saava Kourajoki (valuma-alue 228\xc2\xa0km\xc2\xb2) sek\xc3\xa4 Tammelasta alkunsa saava ja Jokioisissa Loimijokeen laskeva J\xc3\xa4nhijoki (valuma-alue 203\xc2\xa0km\xc2\xb2). Pienempi\xc3\xa4 sivujokia ovat Matkusjoki Vampulassa Huittisissa (valuma-alue 64\xc2\xa0km\xc2\xb2), Hanhijoki Alastarolla Loimaalla (valuma-alue 91\xc2\xa0km\xc2\xb2), Pet\xc3\xa4joki Loimaalla (valuma-alue 66\xc2\xa0km\xc2\xb2) Loimaalla, Yp\xc3\xa4joki (valuma-alue 59\xc2\xa0km\xc2\xb2) ja Kuusjoki (valuma-alue 71\xc2\xa0km\xc2\xb2) Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Haapajoki (valuma-alue 53\xc2\xa0km\xc2\xb2) Jokioisilla. _NEWLINE_J\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 on Loimijoen alajuoksun ja sen sivujokien valuma-alueilla v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Kojonjokeen laskevat Koij\xc3\xa4rven ohella Valij\xc3\xa4rvi (87,3\xc2\xa0ha) Tammelan ja Forssan rajalta ja Kiipunj\xc3\xa4rvi (60,7\xc2\xa0ha) Humppilan ja Jokioisten rajalta. J\xc3\xa4nhijokeen laskevat Rehtij\xc3\xa4rvi (39\xc2\xa0ha) Jokioisissa sek\xc3\xa4 muun muassa J\xc3\xa4nij\xc3\xa4rvi (81,7\xc2\xa0ha), Heinij\xc3\xa4rvi (126,5\xc2\xa0ha), S\xc3\xa4rkij\xc3\xa4rvi (117,8\xc2\xa0ha) ja Saloistenj\xc3\xa4rvi (185,8\xc2\xa0ha) Tammelan luoteisosista. Loimijoen l\xc3\xa4hdej\xc3\xa4rven Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven Tammelan yl\xc3\xa4nk\xc3\xb6\xc3\xb6n rajoittuva valuma-alue sen sijaan on j\xc3\xa4rvisemp\xc3\xa4\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvisyys Forssan Kuhalankosken yl\xc3\xa4puolisella alueella on 10,52\xc2\xa0% kun koko Loimijoen valuma-alueen j\xc3\xa4rvisyys on vain 2,74\xc2\xa0%.\n_START_SECTION_\nLatvavedet\n_START_PARAGRAPH_\nLoimijoen l\xc3\xa4hdej\xc3\xa4rven Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven (2\xc2\xa0284\xc2\xa0ha) koko valuma-alueen pinta-ala on 639\xc2\xa0km\xc2\xb2, josta j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4hivaluma-alue k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 115\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rveen id\xc3\xa4st\xc3\xa4 Saarensalmen kautta laskevan Kuivaj\xc3\xa4rven (824,9\xc2\xa0ha) valuma-alue 524\xc2\xa0km\xc2\xb2. _NEWLINE_Kuivaj\xc3\xa4rveen laskee etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 Tammelan Liesj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 (943,9\xc2\xa0ha) alkunsa saava Turpoonjoki, johon laskee Ilmetynjoen kautta P\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi (118,6\xc2\xa0ha) Tammelan, Lopen ja H\xc3\xa4meenlinnan, aiemmin Rengon rajalta. Turpoonjoen vesireitin latvaj\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat Liesj\xc3\xa4rveen laskevat Kyyn\xc3\xa4r\xc3\xa4 (66,8\xc2\xa0ha), Tapolanj\xc3\xa4rvi (125,7\xc2\xa0ha) ja Ruostej\xc3\xa4rvi (173,6\xc2\xa0ha) Tammelassa sek\xc3\xa4 Salkolanj\xc3\xa4rvi (270,6\xc2\xa0ha) Somerolla, aiemmin Somerniemell\xc3\xa4. Turpoonjoen koko valuma-alue on 235\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Pohjoisesta Kuivaj\xc3\xa4rveen laskee Tammelan Pehkij\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 (188,6\xc2\xa0ha) alkunsa saava Myllyjoki, johon laskee Kaukj\xc3\xa4rvi (201,5\xc2\xa0ha) Tammelan ja Forssan rajalta. Pehkij\xc3\xa4rveen laskevat pohjoisesta Vaihijoki ja Teuronjoki. Vaihijoen latvaj\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat muun muassa Liesj\xc3\xa4rvi (89,4\xc2\xa0ha) Tammelassa ja Lunkinj\xc3\xa4rvi (115,6\xc2\xa0ha) Tammelan ja Forssan, aiemmin Koij\xc3\xa4rven rajalla. Teuronjoen latvaj\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat muun muassa Ojaj\xc3\xa4rvi (129,2\xc2\xa0ha) ja Rautij\xc3\xa4rvi (72,3\xc2\xa0ha) Tammelassa, Kanaj\xc3\xa4rvi (206,2\xc2\xa0ha) Tammelan ja H\xc3\xa4meenlinnan, aiemmin Kalvolan rajalla, Sotkaj\xc3\xa4rvi (211,2\xc2\xa0ha) H\xc3\xa4meenlinnan ja Hattulan rajalla, aiemmin Hattulassa, sek\xc3\xa4 Pukaroj\xc3\xa4rvi (85,2\xc2\xa0ha) ja Suoj\xc3\xa4rvi (58,0\xc2\xa0ha) Hattulassa. Etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 Pehkij\xc3\xa4rveen laskee viel\xc3\xa4 Oksj\xc3\xa4rvi (300,8\xc2\xa0ha). Myllyjoen koko valuma-alue on 265\xc2\xa0km\xc2\xb2.\n_START_SECTION_\nVedenlaatu\n_START_PARAGRAPH_\nLoimijoki virtaa Suomen parhaiden maanviljelysalueiden halki ja savipitoisten maiden takia joen vesi on sameaa. Taajamien ja teollisuuden j\xc3\xa4tevesien vuoksi joki oli aiemmin pahoin saastunut ja uimakiellossa, mutta 1980-luvulta alkaen joen tila on parantunut ja nykyisin sit\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dynnet\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi virkistyskalastusalueena.\n_START_SECTION_\nKosket ja voimalaitokset\n_START_PARAGRAPH_\nOsa Loimijoen koskista on s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ntuotannossa, osa tuotantokohteista on hyl\xc3\xa4tty kannattamattomina. _NEWLINE_Forssassa on kaksi patoa. Kuhalankosken voimalaitos poistui k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 1970-luvulla. Putouskorkeus oli niin pieni, ett\xc3\xa4 laitoksen py\xc3\xb6ritt\xc3\xa4minen ei aikaudella ollut kannattavaa. Itse pato toimii joen alkul\xc3\xa4hteen, Tammelan Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven korkeudens\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6patona. Kuhalankosken voimalaitos yhdistettiin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkkoon 35 vuoden tauon j\xc3\xa4lkeen alkuvuodesta 2010. Voimalaitos toimii alkuper\xc3\xa4isell\xc3\xa4 koneistollaan, joten sen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6teho j\xc3\xa4\xc3\xa4 parhaimmillaankin noin 200 kilowatin suuruusluokkaan. Voimalaitoksen toiminnoista huolehtii yksityinen kommandiittiyhti\xc3\xb6, mutta kiinteist\xc3\xb6 on kaupungin omistuksessa. _NEWLINE_Vierem\xc3\xa4nkoskessa sijaitsi aikanaan osuuskaupan mylly. Pato on muokattu "keinokoskeksi". Toiminnassa ollessaan mylly otti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6voiman sellaisenaan joen virtaamasta, eli s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 pato ei koskaan tuottanut. Vanha myllyrakennus on edelleen pystyss\xc3\xa4, mutta pahoin r\xc3\xa4nsistyneen\xc3\xa4. Vuoden 2012 lopulla ilmoitettiin, ett\xc3\xa4 rakennus on myyty ja uusi omistaja aikoo rakentaa sinne nykyaikaisen pienvesivoimalaitoksen. Valmistuessaan Vierem\xc3\xa4nkoski tuottaisi noin 200 kilowattia. Projekti ei kuitenkaan ole edennyt._NEWLINE_Jokioisten voimalaitos on modernisoitu, ja se on s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ntuotannossa. Laitos on nykyisin Koskienergia Oy:n omistuksessa. _NEWLINE_Alastarolaisella Sallila Energialla on Loimijoessa kaksi voimalaitosta: Sallilan voimalaitos Vampulassa Huittisissa ja Vuolteen voimalaitos Alastarolla Loimaalla._NEWLINE_Vesikoskessa Loimaalla on toiminut Vesikosken s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n omistama Vesikosken voimalaitos. Sallila energia osti Vesikosken s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n 1990-luvulla mutta m\xc3\xb6i voimalaitoksen. 2000-luvulla voimalan kunnostamiseen haettiin lupaa, mutta hakemus peruttiin.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nLoimijoen tulvaherkkyys on ollut historiallinen tosiasia, ja sen ratkaisemiseksi on toteutettu monta hanketta. 1920-luvulla joen kokonaisk\xc3\xa4yt\xc3\xb6n suunnitelma valmistui ja sen toteuttamiseksi k\xc3\xa4ynnistettiin erilaisia hankkeita. Loimikosken raivasi vuonna 1928 perustettu perkausyhti\xc3\xb6. Kosken parempi virtaus laski tulvia ja joen vedenkorkeutta niin, ett\xc3\xa4 6\xe2\x88\x927 kilometrin matkalta saatiin 278 hehtaaria lis\xc3\xa4maata viljelyyn. Hanke oli kallis ja sit\xc3\xa4 avusti valtio 420\xc2\xa0000 markalla. Siit\xc3\xa4 huolimatta hanke rahoitettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa lainalla. Perkausty\xc3\xb6t valmistuivat 1930-luvun alussa._NEWLINE_Yl\xc3\xa4juoksulla Vampulan ja Alastaron rajalla sijanneiden Hanhikosken ja Huhtaankosken perkaaminen vaati 950\xc2\xa0000 markkaa. Hanke toteutettiin ty\xc3\xb6llisyyst\xc3\xb6in\xc3\xa4 vuonna 1935, ja sen seurauksena vedenpinta aleni metrill\xc3\xa4. Ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4\xc3\xa4 maata kuivattiin ja otettiin viljelyyn paljon laajempi alue kuin Loimikosken tapauksessa.'