b'\n_START_ARTICLE_\nHelene Schjerfbeck\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nSchjerfbeck syntyi 1862 Helsingiss\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Svante Schjerfbeck (1833\xe2\x80\x931876) ty\xc3\xb6skenteli rautateiden ty\xc3\xb6pajan toimistop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4nen perheeseens\xc3\xa4 kuului \xc3\xa4iti Olga Johanna Printz (1839\xe2\x80\x931923) ja toinen eloonj\xc3\xa4\xc3\xa4nyt sisarus Magnus Schjerfbeck, joka oli kaksi vuotta vanhempi. Vuonna 1866 Schjerfbeck kaatui portaikossa ja h\xc3\xa4nen vasen lonkkansa murtui, mink\xc3\xa4 takia h\xc3\xa4n ontui koko loppuel\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4. _NEWLINE_Schjerfbeck aloitti opinnot Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa jo vuonna 1873, valmistui 1877 ja jatkoi opintojaan Adolf von Beckerin yksityisakatemiassa. Vuonna 1880 Schjerfbeck l\xc3\xa4hti Pariisiin, jossa seurasi tammikuusta 1881 alkaen opetusta Acad\xc3\xa9mie Colarossissa. H\xc3\xa4n maalasi my\xc3\xb6s Meudonissa sek\xc3\xa4 Pont-Avenin kalastajakyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Bretagnessa ja palasi Suomeen vuonna 1882. Toisen Ranskan-matkansa h\xc3\xa4n teki vuosina 1884\xe2\x80\x931885, jolloin h\xc3\xa4n osallistui Pariisin salonkiin ja maalasi j\xc3\xa4lleen Bretagnessa. Pont-Avenin kyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 olleessa Tr\xc3\xa8molon kappelissa syntyi maalaus Ovi (1884). Syystalvella 1883\xe2\x80\x931884 Schjerfbeck kihlautui tuntemattoman taidemaalarin kanssa. Lena Holgerin tutkimusten ja tulkinnan mukaan kyseess\xc3\xa4 oli Ranskassa samoihin aikoihin asunut ruotsalainen taidemaalari Otto Hagborg. Molemmat taiteilijat oleskelivat Pont-Avenissa talvella ja kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1883\xe2\x80\x931884. Kihlaus kuitenkin purkautui vuonna 1885, koska Schjerfbeckin lonkkavika her\xc3\xa4tti sulhasen sukulaisissa tuberkuloosiep\xc3\xa4ilyj\xc3\xa4. Todellisuudessa lonkkavamma oli seurausta kaatumisesta lapsuudessa. Schjerfbeck ei avioitunut my\xc3\xb6hemmink\xc3\xa4\xc3\xa4n. _NEWLINE_Vietetty\xc3\xa4\xc3\xa4n vuoden Suomessa Schjerfbeck matkusti j\xc3\xa4lleen Pariisiin syksyll\xc3\xa4 1886 ja siirtyi seuraavana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4 Englantiin Cornwalliin ja St Ivesiin j\xc3\xa4\xc3\xa4den sinne koko talveksi. St Ivesiss\xc3\xa4 syntyi maalaus Leipomo (1887)._NEWLINE_Tuotteliaan 1880-luvun j\xc3\xa4lkeen Schjerfbeck maalasi 1890-luvulla v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n my\xc3\xb6s siksi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n opetti Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. My\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen terveytens\xc3\xa4 heikkeni. Monien sairauslomien j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n pyysi 1902 eroa opettajan toimestaan. L\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin neuvosta h\xc3\xa4n muutti \xc3\xa4itins\xc3\xa4 kanssa Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4lle, joka tunnettiin terveellisen\xc3\xa4 parantolakaupunkina. Schjerfbeckin \xc3\xa4iti kuoli vuonna 1923, ja kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin Schjerfbeck muutti Tammisaareen maalatakseen rauhassa. H\xc3\xa4nen maineensa alkoi kasvaa n\xc3\xa4ihin aikoihin. Teoksia oli menestyksekk\xc3\xa4\xc3\xa4sti n\xc3\xa4ytteill\xc3\xa4 Ruotsissa useissa n\xc3\xa4yttelyiss\xc3\xa4 1930\xe2\x80\x931940-luvulla. Schjerfbeck vietti viimeiset vuotensa Ruotsissa Saltsj\xc3\xb6badenin kylpyl\xc3\xa4hotellissa, jossa h\xc3\xa4n kuoli vuonna 1946._NEWLINE_Tulkinnat Schjerfbeckin taiteesta ja taiteilijuudesta pohjautuvat pitk\xc3\xa4lti vanhojen el\xc3\xa4m\xc3\xa4kertojen oletuksiin, varsinkin Einar Reuterin kirjoittamaan el\xc3\xa4m\xc3\xa4kertaan. Sen mukaan Schjerfbeck oli hauras ja k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4 olento, mik\xc3\xa4 on johdatellut my\xc3\xb6s teosten tulkintaa. Schjerbeckin tuotannossa on kuitenkin my\xc3\xb6s intensiivisi\xc3\xa4 puolia ja se on monin tavoin sidoksissa aikaan ja taiteen yleiseen kehitykseen._NEWLINE_Schjerfbeck on haudattu Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle paikalle V7-3-6. Schjerfbeckin veli oli arkkitehti Magnus Schjerfbeck.\n_START_SECTION_\nTuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nSchjerfbeckin taiteellinen ura kesti yli 70 vuotta. Alun hillityn realismin ja impressionististen vaikutteiden kautta h\xc3\xa4n siirtyi kohti naturalismia ja tyylitelty\xc3\xa4 modernismia. Loppuvaiheessa h\xc3\xa4nen tuotantonsa oli pelkistetty\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n teki omakuvia ja asetelmia, joissa oli  abstrakteja piirteit\xc3\xa4._NEWLINE_Omana aikanaan korkeana taiteena arvostettujen suurten historiallisten teosten ohella Schjerfbeck kuvasi ajan ranskalaisten vaikutteiden hengess\xc3\xa4 my\xc3\xb6s mit\xc3\xa4tt\xc3\xb6min\xc3\xa4 pidettyj\xc3\xa4 aiheita ja fragmentteja. Bretagnessa maalattua naturalistista Pikkusiskoaan ruokkivaa poikaa (1881) on pidetty suomalaisen modernismin alkuun kuuluvana. Lapset oli kuvattu aikalaisten mielest\xc3\xa4 rumina ja turhan leve\xc3\xa4ll\xc3\xa4 siveltimell\xc3\xa4. My\xc3\xb6s ajan eurooppalaisen ilmapiirin kannalta osa Bretagnessa maalatuista t\xc3\xb6ist\xc3\xa4 oli poikkeuksellisia, ne olivat tavallista pelkistetympi\xc3\xa4, kuten Ovi (1884) ja Varjo muurilla (1883), joka muistuttaa hieman Paul C\xc3\xa9zannen pelkistetty\xc3\xa4 taidetta._NEWLINE_Pelkistetty\xc3\xa4 maalaustapaa ei 1880-luvulla viel\xc3\xa4 ymm\xc3\xa4rretty, ja Schjerfbeck luopuikin siit\xc3\xa4 joksikin aikaa, vaikka tunsi sen omakseen. H\xc3\xa4n maalasi vuosikymmenen lopulla St Ivesiss\xc3\xa4 Cornwallissa. Siell\xc3\xa4 tehdyt v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n pelkistetyt maalaukset Toipilas ja Leipomo (1887) olivat naturalistisia valomaalauksia. Samoihin aikoihin h\xc3\xa4n omaksui pohjoismaiselle symbolismille ominaisen h\xc3\xa4myisen valaistuksen ja hillityn v\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nTeoksia 1880\xe2\x80\x931890\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa4nen maalauksensa saivat 1890-luvun kuluessa uusia piirteit\xc3\xa4. Viivat muuttuivat herkemmiksi ja v\xc3\xa4rit pelkistetymmiksi. Maalausten aiheet siirtyiv\xc3\xa4t kohti intiimi\xc3\xa4 ja sis\xc3\xa4isen el\xc3\xa4m\xc3\xa4n kuvausta. Kaiken kaikkiaan Schjerfbeck siirtyi kohti 1900-luvun tyylittelev\xc3\xa4\xc3\xa4 modernismia._NEWLINE_Matkat v\xc3\xa4heniv\xc3\xa4t 1880-luvun j\xc3\xa4lkeen, mutta 1894 Schjerbeck l\xc3\xa4hti Wieniin ja Firenzeen tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluisien maalausten kopioita Taideyhdistyksen suunnittelemaan j\xc3\xa4ljenn\xc3\xb6smuseoon. Italia oli noussut tuolloin suomalaisten taiteilijoiden suosikkikohteeksi symbolismin nousun vuoksi. Viimeiset suuret maalaukset olivat Ruotsinpyht\xc3\xa4\xc3\xa4n kirkon alttaritaulu 1898 ja naisen kolmea ik\xc3\xa4kautta kuvaava Kirkkov\xc3\xa4ke\xc3\xa4 (1895\xe2\x80\x931900)._NEWLINE_Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4lle muutettuaan Schjerfbeck ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 matkustanut ulkomailla, eik\xc3\xa4 Helsingiss\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosien 1902\xe2\x80\x931917 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. H\xc3\xa4n piti yhteytt\xc3\xa4 samaan aikaan opiskelleisiin Helena Westermarckiin, Maria Wiikiin ja Ada Thil\xc3\xa9niin. H\xc3\xa4n seurasi taidetta lehtien ja kirjojen v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4, ja osallistui jonkin verran yhteisn\xc3\xa4yttelyihin. Talousty\xc3\xb6t rajoittivat maalaamista, koska \xc3\xa4iti ei halunnut taloon palvelijaa._NEWLINE_Syksyst\xc3\xa4 1913 alkaen Schjerfbeckin teoksia alettiin n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 useammin. G\xc3\xb6sta Stenman j\xc3\xa4rjesti my\xc3\xb6s Schjerfbeckin ensimm\xc3\xa4isen yksityisn\xc3\xa4yttelyn 1917, jossa oli esill\xc3\xa4 159 teosta. My\xc3\xb6s Einar Reuter alkoi vaikuttaa h\xc3\xa4nen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 1915 alkaen. N\xc3\xa4ihin aikoihin Schjerfbeck alkoi my\xc3\xb6s saada lis\xc3\xa4\xc3\xa4 kosketusta moderniin taiteeseen. H\xc3\xa4n n\xc3\xa4ki Helsingiss\xc3\xa4 muun muassa C\xc3\xa9zannen, Paul Gauguinin, Henri Matissen ja Othon Frieszin teoksia. Kirjojen ja lehtien v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kiinnostui my\xc3\xb6s Vincent van Goghista, Honor\xc3\xa9 Daumierist\xc3\xa4 ja Constantin Guysista._NEWLINE_Schjerfbeck siirtyi 1900-luvulla johdonmukaisesti kohti keskitetymp\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmaisua. H\xc3\xa4n teki vuosisadan alussa askeettisia harmaalle ja muutamille v\xc3\xa4ris\xc3\xa4vyille perustuvia maalauksia, kuten Kotona (1903). Schjerfbeck n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 pyrkineen kohti japanilaishenkist\xc3\xa4 tyylittelev\xc3\xa4\xc3\xa4 esteettisyytt\xc3\xa4. Pelkistys n\xc3\xa4kyi varsinkin omakuvien sarjassa ja vanhojen maalausten uustulkinnoissa, joita h\xc3\xa4n teki Stenmanin ehdotuksesta._NEWLINE_Stenman asetti Schjerfbeckin teoksia esille my\xc3\xb6s Ruotsissa, miss\xc3\xa4 vastaanotto oli Suomea innostuneempi. Suomessa h\xc3\xa4nen tuotantoonsa suhtauduttiin vaihtelevasti. Schjerfbeck sai taidehistoriassa sijan l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 1880-luvun edustajana, ja h\xc3\xa4nen my\xc3\xb6hempien maalaustensa merkitys l\xc3\xb6ydettiin hitaasti. V\xc3\xa4hitellen Schjerfbeck vakiintui yhdeksi Suomen taiteen arvostetuimmista taiteilijoista, ja 1990-luvulla kiinnostus her\xc3\xa4si my\xc3\xb6s Pohjoismaiden ulkopuolella._NEWLINE_Schjerbeck maalasi aktiivisesti my\xc3\xb6s viimeisin\xc3\xa4 vuosinaan Ruotsissa, jossa syntyi viimeisten omakuvien sarja. Omakuvista n\xc3\xa4kyy sek\xc3\xa4 taiteilijan tyylin kehitys ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen vanhenemisensa. Lopuksi silm\xc3\xa4t ovat ontot, suu pelkk\xc3\xa4 aukko ja p\xc3\xa4\xc3\xa4 kallonkaltainen.\n_START_SECTION_\nOmakuvia 1912\xe2\x80\x931945\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2012 paljastui uusi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 maalaus, kun yksityisomistuksessa olevan maisemamaalauksen alta l\xc3\xb6ytyi toinen kangas, jossa on kuva \xc3\xa4idist\xc3\xa4 ja lapsesta takaap\xc3\xa4in. \xc3\x84iti ja lapsi ajoittuu noin vuoteen 1887.\n_START_SECTION_\nTeosten vastaanotto\n_START_PARAGRAPH_\nAluksi Schjerfbeckin ty\xc3\xb6t saivat v\xc3\xa4h\xc3\xa4n ymm\xc3\xa4rryst\xc3\xa4 yleis\xc3\xb6lt\xc3\xa4. Vuonna 1913 taidekauppias G\xc3\xb6sta Stenman kuitenkin n\xc3\xa4ki niiden arvon ja sai Schjerfbeckin t\xc3\xb6it\xc3\xa4 esille n\xc3\xa4yttelyihin entist\xc3\xa4 useammin. Stenman j\xc3\xa4rjesti my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4isen yksityisn\xc3\xa4yttelyns\xc3\xa4 vuonna 1917._NEWLINE_Toinen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli taidekriitikko, kirjailija ja taidemaalari Einar Reuter (taiteilija- ja kirjailijanimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n H. Ahtela), jonka Schjerfbeck tapasi vuonna 1915. Ahtela oli h\xc3\xa4nen l\xc3\xa4heinen yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja henkinen tukensa el\xc3\xa4m\xc3\xa4n loppuvaiheisiin asti. Reuter kirjoitti Schjerfbeckist\xc3\xa4 artikkeleita ja kirjoja. Schjerfbeck kirjoitti h\xc3\xa4nelle yli 1\xc2\xa0100 kirjett\xc3\xa4 tai postikorttia. He maalasivat ja tutkivat yhdess\xc3\xa4 ulkomaisia taidelehti\xc3\xa4 ja kirjallisuutta, saaden vaikutteita toisiltaan. Reuter julkaisi nimell\xc3\xa4 H. Ahtela vuonna 1951 Schjerfbeckin el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerran Helene Schjerfbeck: Kamppailu kauneudesta._NEWLINE_Poikkeuksellista kritiikki\xc3\xa4 Schjerfbeckin tuotannosta esitti k\xc3\xa4rkevist\xc3\xa4 mielipiteist\xc3\xa4\xc3\xa4n tunnettu brittil\xc3\xa4inen kriitikko Jonathan Jones The Guardianissa. Kritiikki liittyy Lontoossa hein\xc3\xa4kuussa 2019 j\xc3\xa4rjestettyyn Scherfbeck-n\xc3\xa4yttelyyn. Jonesin mukaan Schjerfbeck "ei ole Isossa-Britanniassa tunnettu eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen oikeastaan ole syyt\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n olla". H\xc3\xa4n antaa armon Schjerfbeckin varhaistuotannolle mutta sanoo 1900-luvun tuotannosta: "On sek\xc3\xa4 masentavaa ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjet\xc3\xb6nt\xc3\xa4 kaivaa n\xc3\xa4it\xc3\xa4 teoksia esiin taidehistorian varastosta, jonne ne kuuluvat." Toimittaja Anton Vanha-Majamaa toteaa kolumnissaan, ett\xc3\xa4 Suomessa tuskin kukaan uskaltaisi kirjoittaa noin tylyyn s\xc3\xa4vyyn, mutta pit\xc3\xa4\xc3\xa4 teksti\xc3\xa4 arvokkaana sen synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n keskustelun vuoksi.\n_START_SECTION_\nKer\xc3\xa4ilij\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nSchjerfbeckin teokset meniv\xc3\xa4t hyvin kaupaksi 1930-luvulta alkaen. H\xc3\xa4nen teostensa ostajia olivat muun muassa Signe ja Ane Gyllenberg sek\xc3\xa4 Marie-Louise ja Gunnar Didrichsen, jotka onnistuivat ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n huomattavat kokoelmat h\xc3\xa4nen t\xc3\xb6it\xc3\xa4\xc3\xa4n. Helsinkil\xc3\xa4inen l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripariskunta Yrj\xc3\xb6 ja Nanny Kaunisto ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 aikana poikkeuksellisen kokoelman, johon kuului 35 Schjerfbeckin teosta. Yrj\xc3\xb6 Kauniston kuoltua Nanny Kaunisto lahjoitti kokoelman vuonna 2005 Valtion taidemuseolle pariskunnan laatiman testamentin mukaisesti. Lahjoituksen arvo oli yli 12 miljoonaa euroa.'