b'\n_START_ARTICLE_\nJuupajoki (Harjunp\xc3\xa4\xc3\xa4njoen sivujoki)\n_START_SECTION_\nMaantieto\n_START_PARAGRAPH_\nJoki luikertelee moreenimaastoisen mets\xc3\xa4n halki. Juupaj\xc3\xa4rven luusua sijaitsee 29,8 metrin korkeudella merenpinnasta, joten Juupajoelle tulee pudotusta Harjunp\xc3\xa4\xc3\xa4njoen yhtym\xc3\xa4kohtaan korkeintaan puoli metri\xc3\xa4. Luusuassa on avosuota. Aivan alajuoksulla joki halkoo peltoja. Jokeen on kaivettu lampareita omaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 varten. Noin kilometri ennen j\xc3\xa4rven luusuaa, alkaa Harjavallan raja seurata uomaa. Raja kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 Juupaj\xc3\xa4rven niin, ett\xc3\xa4 se j\xc3\xa4\xc3\xa4 kokonaan Harjavallan puolelle. Rannalle rajautuvat kaksi tilaa sen sijaan j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t Ulvilan puolelle. Juupaj\xc3\xa4rven tulo-oja on nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Juupaoja, mik\xc3\xa4 voi olla Juupajoen toinen nimitys.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nRuohottunut j\xc3\xa4rvi tarjoaa ravintoa linnuille ja hy\xc3\xb6nteisille. Liian tihe\xc3\xa4 kasvusto sen sijaan heikent\xc3\xa4\xc3\xa4 vesilintujen elinmahdollisuuksia, mutta muuttolintujen lev\xc3\xa4hdyspaikkana Juupaj\xc3\xa4rvi ja l\xc3\xa4heiset Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi ja Katinh\xc3\xa4nt\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Porolanaukean pellot ovat olleet suosittuja kohteita suurilla muuttolinnuilla.\n_START_SECTION_\nJuupajoen valuma-alue\n_START_PARAGRAPH_\nJuupajoeksi voidaan kutsua koko p\xc3\xa4\xc3\xa4uomaa, joka virtaa kahden j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4pi Juupaojana ja haarautuu Porolanaukealla Huhtamaanojaksi ja Porolanojaksi. Uoma on siten valuma-alueensa laskujoki. Porolanoja jatkuu Haavasojan yli ja kallistuu kohti Kokem\xc3\xa4ke\xc3\xa4 Leppialhonojana. Haavasojan seudulla on vedenjakaja. Suurimmaksi joen pituudeksi saadaan siten 16,3 kilometri\xc3\xa4._NEWLINE_Juupajoki sivuaa Kotasaarensuota laskiessaan Juupaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 ja toimii samalla suo-ojien vesien ker\xc3\xa4ilyuomana. Juupaj\xc3\xa4rvi on umpeen ruohottunut j\xc3\xa4rvi, joka saa avovesivaiheensa vain kev\xc3\xa4ttulvien aikana. Siihen laskeva Juupaoja luikertelee pelloiksi raivattujen entisten soiden l\xc3\xa4pi Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jonne se laskee Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4. Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rveen laskee kaksi suurta ojaa. Toinen on vain 900 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja alkaa Katinh\xc3\xa4nn\xc3\xa4n umpeen ruohottuneesta j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4. Toinen oja tuo etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 vedet Juupajoen valuma-alueen latvoilta. Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi on 3 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6s umpeen ruohottunut j\xc3\xa4rvi._NEWLINE_Valuma-alueen latvoilla on mets\xc3\xa4t ojitettu tihe\xc3\xa4sti samoin kuin suuremmat suot: Koirakorvensuo, Rintasensuo, Porolansuo, Huhtamaa, Raasansuo, Pyh\xc3\xa4suo ja Porolanmaa. N\xc3\xa4iden soiden ojien j\xc3\xa4rviin tuomat ravinteet ovat osasyy j\xc3\xa4rvien rehev\xc3\xb6itymiseen. Toinen syy on j\xc3\xa4rvien mataluus. J\xc3\xa4rvien pinta on alennettu 1800-luvulla kaivamalla joen uomia syvemmiksi. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on haluttu v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 tulvien aiheuttamaa haittaa. Toinen syy liittynee tukinuittoon.'