b'\n_START_ARTICLE_\nUlfberht-miekka\n_START_PARAGRAPH_\nUlfberht-miekoiksi kutsutaan 900\xe2\x80\x931000-luvuilta per\xc3\xa4isin olevia taidokkaasti valmistettuja miekkoja, joita k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t erityisesti viikingit._NEWLINE_Euroopasta tunnetaan 170 miekkaa. Eniten niit\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ytynyt Norjasta (44) ja toiseksi eniten Suomesta (31). Miekkoja on l\xc3\xb6ydetty runsaasti my\xc3\xb6s Baltiasta, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4, Britanniasta, Saksasta sek\xc3\xa4 muualta Keski-Euroopan pohjoisosista. Yksitt\xc3\xa4isi\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s muista Euroopan maista. Erikoista on, ett\xc3\xa4 miekkojen oletetulla tuotantoalueella, eli entisell\xc3\xa4 Frankkien valtakunnan alueella, l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 on tehty alle kaksikymment\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nMiekat ovat saaneet nimens\xc3\xa4 niiden ter\xc3\xa4\xc3\xa4n taotusta s\xc3\xa4il\xc3\xa4kirjoituksesta ULFBERHT, joka on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti miekat valmistaneen sep\xc3\xa4n tai pajan nimi. Useimmiten nimi kirjoitettiin +ULFBERH+T. Koska niit\xc3\xa4 on valmistettu noin 200 vuoden ajan, eiv\xc3\xa4t kaikki miekat kuitenkaan voi olla pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n yhden sep\xc3\xa4n takomia._NEWLINE_Itse nimi Ulfberht on arvoitus. Sen edess\xc3\xa4 ja lopussa oleva risti voisi viitata kirkolliseen tahoon, piispaan, apottiin tai luostariin, joiden nimien yhteydess\xc3\xa4 t\xc3\xa4llainen risti esiintyy. Miekkojen valmistusajalta ei kuitenkaan tunneta yht\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjallista l\xc3\xa4hdett\xc3\xa4 jossa esiintyisi nimi Ulfberht.\n_START_SECTION_\nTer\xc3\xa4s ja sen alkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nUlfberht-miekat valmistettiin korkealaatuisesta ter\xc3\xa4ksest\xc3\xa4 ja niit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yhten\xc3\xa4 parhaista milloinkaan valmistetuista miekoista. Materiaalistaan johtuen ne olivat omana aikanaan ylivertaisia aseita, joista alettiin valmistaa my\xc3\xb6s heikkolaatuisempia kopioita, joihin kirjoitettiin nimi muodossa +ULFBERHT+. Ulfberht-miekkoihin k\xc3\xa4ytetty upokaster\xc3\xa4s on hiilipitoisuudeltaan eritt\xc3\xa4in korkeata, m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on noin puolet nykyisin teollisesti valmistettavan hiiliter\xc3\xa4ksen sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 hiilest\xc3\xa4. Kopioissa hiilt\xc3\xa4 oli vain kolmasosa alkuper\xc3\xa4isten Ulfberht-miekkojen pitoisuudesta ja se teki niist\xc3\xa4 huomattavasti helpommin hajoavia._NEWLINE_Ter\xc3\xa4st\xc3\xa4 pidettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Pohjois-Euroopassa valmistettuina, miekkojen frankkilaisper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 nimest\xc3\xa4 ja niiden arvellusta valmistuspaikasta johtuen. 2000-luvulla brittil\xc3\xa4isess\xc3\xa4 National Physical Laboratoryssa tehdyt tutkimukset kuitenkin osoittivat, ett\xc3\xa4 ainoastaan huonolaatuisimpien miekkojen ter\xc3\xa4s oli valmistettu Euroopassa. Aitojen Ulfberht-miekkojen ter\xc3\xa4s oli per\xc3\xa4isin Persian ja nykyisen Afganistanin alueelta, josta viikingit toivat sit\xc3\xa4 Volgaa ja Kaspianmerta pitkin kulkenutta kauppareitti\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6ten. Kun ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset 1000-luvulla sulkivat reitin, loppui my\xc3\xb6s Ulfberht-miekkojen valmistus.\n_START_SECTION_\nUlfberht-miekat Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomesta viikinkiaikaisia miekkoja on l\xc3\xb6ydetty noin 400. Kokonaisia Ulberht miekkoja tunnetaan ainakin 31, joista 22 sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 nimen kokonaisuudessaan. Suomesta l\xc3\xb6ytyneist\xc3\xa4 800- ja 900-lukujen miekoista Ulfberht-miekkoja tai niiden kopioita on noin kolmasosa. Miekkoja on l\xc3\xb6ydetty l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Varsinais-Suomen, Satakunnan ja H\xc3\xa4meen alueelta. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikkoja ovat muun muassa H\xc3\xa4meenlinnan Peltorinne, S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4en Rapola, Halikko, Euran Luistari ja Pappilanm\xc3\xa4ki, Karkku, Vehmaa ja Vesilahti. Suurin osa miekoista on Kansallismuseon kokoelmissa, mutta esimerkiksi Harjavallassa sijaitsevassa Emil Cedercreutzin museossa on esill\xc3\xa4 vuonna 1975 Kokem\xc3\xa4elt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydetty miekka.'