b'\n_START_ARTICLE_\nGeorg C. Ehrnrooth\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nGeorg C. Ehrnroothin vanhemmat olivat varatuomari Carl Johan Casimir Ehrnrooth ja Aina H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Louise Mannerheim. H\xc3\xa4n kuului Ehrnroothin aatelissukuun ja h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 toimi useiden yritysten johtoelimiss\xc3\xa4, muun muassa Kymi Oy:n hallituksen puheenjohtajana. Isois\xc3\xa4 oli vuorineuvos Georg Ehrnrooth. Marsalkka C. G. E. Mannerheim oli Ehrnroothin kummiset\xc3\xa4 ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n \xc3\xa4idin Aina H\xc3\xa9l\xc3\xa8ne Louise Mannerheimin set\xc3\xa4._NEWLINE_Ehrnrooth syntyi Lahdessa, mutta varttui Helsingiss\xc3\xa4. H\xc3\xa4n kirjoitti ylioppilaaksi Nya svenska l\xc3\xa4roverketist\xc3\xa4 vuonna 1944. Ehrnroothin kiinnostus politiikkaa kohtaan her\xc3\xa4si sotasyyllisyysoikeudenk\xc3\xa4ynnin yhteydess\xc3\xa4, jolloin h\xc3\xa4n opiskeli oikeustiedett\xc3\xa4 Helsingin yliopistossa. Ehrnroothin kokemus tavasta, jolla syytettyj\xc3\xa4 kohdeltiin, ja varsinkin oikeusministeri Urho Kekkosen toiminta t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oikeudenk\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 vaikuttivat ratkaisevasti h\xc3\xa4nen poliittiseen her\xc3\xa4\xc3\xa4miseens\xc3\xa4. Seuraavina vuosina Ehrnrooth ottikin ensimm\xc3\xa4iset askeleet politiikassa osallistumalla nuorisopolitiikkaan ensin Ylioppilasoikeistossa ja my\xc3\xb6hemmin RKP:n nuorisoj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 Svensk Ungdoms H\xc3\xb6geriss\xc3\xa4. Ehrnrooth valmistui lakitieteen kandidaatiksi ja lisensiaatiksi vuonna 1954, varatuomarin arvon h\xc3\xa4n sai jo vuonna 1952. Vuosina 1954\xe2\x80\x931958 h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli apulaisena Procop\xc3\xa9 & Hornborg -lakitoimistossa._NEWLINE_Ehrnrooth nousi vuonna 1956 RKP:n listalta Helsingin kaupunginvaltuustoon. Vuoden 1956 kunnallisvaaleista tulikin suuntaa antava h\xc3\xa4nen my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4lle uralleen. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 piti huolen h\xc3\xa4nen kohdistamansa kritiikki Helsingin kaupunginhallituksen toteamusta vastaan, jonka mukaan kaupungilla ei ollut rahaa vanhusten asuntotuotantoa varten. Sen sijaan Helsingin kaupungilla oli varaa rakentaa apinalinna Korkeasaareen. Apinatalo-kommentin kautta Ehrnrooth sai julkisuutta ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli tavallaan yksi t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4isen vaalivoittonsa taustalla. Siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien Ehrnrooth oli Helsingin kaupunginvaltuuston j\xc3\xa4sen yht\xc3\xa4jaksoisesti vuoteen 1996 saakka._NEWLINE_Eduskuntaan Ehrnrooth nousi vuoden 1958 vaaleissa RKP:n listalta ja h\xc3\xa4n sijoittui henkil\xc3\xb6kohtaisella \xc3\xa4\xc3\xa4nim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n koko maassa kolmanneksi, h\xc3\xa4viten ainoastaan Hertta Kuusiselle ja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerille.\n_START_SECTION_\nOngelmia RKP:n johdon kanssa\n_START_PARAGRAPH_\nEhrnroothin taipumattomuus poliittisessa linjassaan ja tunteenomainen suhtautuminen poliittisiin kiistakysymyksiin aiheuttivat ongelmia RKP:n johdon ja Ehrnroothin v\xc3\xa4lille. Vedenjakajana puolueen ja Ehrnroothin suhteissa voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 vuoden 1968 presidentinvaaleja, jolloin Ehrnrooth asettui tukemaan Kansallisen Kokoomuksen Matti Virkkusta, kun taas RKP:ss\xc3\xa4 katsottiin t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi varmistaa hallituskelpoisuus ja siten asettua Kekkosen taakse. 1970-luvulle tultaessa Ehrnrooth joutuikin yh\xc3\xa4 suurempiin ristiriitoihin RKP:ss\xc3\xa4. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n vaikutti etenkin RKP:n oikeistosiiven hajoaminen ja Helsingin piirin siirtyminen kekkoslaisten hallintaan._NEWLINE_Lopulta RKP:n ja Ehrnroothin suhde tuli katkeamispisteeseen poikkeuslakia s\xc3\xa4\xc3\xa4dett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 vuonna 1973. Ehrnrooth ei voinut hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 Urho Kekkosen uudelleenvalitsemista poikkeuslailla kansan mielipidett\xc3\xa4 kuulematta. RKP:sta erottuaan Ehrnrooth perusti Suomen Perustuslaillisen Kansanpuolueen eli SPK:n, jonka nimeksi vaihdettiin my\xc3\xb6hemmin Perustuslaillinen Oikeistopuolue (POP). Toinen SPK:n ensimm\xc3\xa4isist\xc3\xa4 kansanedustajista oli kokoomuksesta samoihin aikoihin eronnut Salme Katajavuori, joka kuitenkin my\xc3\xb6hemmin \xe2\x88\x92 kansanedustajauransa jo p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 \xe2\x88\x92 palasi kokoomukseen. Vuonna 1977 SPK:n kansanedustajaksi tuli Kullervo Rainio, joka ajautui v\xc3\xa4lirikkoon kokoomuksen johdon kanssa puolueen asetuttua Urho Kekkosen taakse vuoden 1978 presidentinvaaleissa. SPK asetti ehdokkaakseen Kekkos-kriittisen Ahti M. Salosen, joka puolestaan erotettiin asian vuoksi SDP:st\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPoliittiset linjaukset ja toiminta\n_START_PARAGRAPH_\nPoliittiselta linjaltaan Ehrnrooth oli konservatiivis-oikeistolainen, mik\xc3\xa4 tarkoitti h\xc3\xa4nen kohdallaan erityisesti perustuslaillisuuden, is\xc3\xa4nmaallisuuden ja l\xc3\xa4nsimaisen yhteiskuntaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n korostamista. N\xc3\xa4iden arvojen vaaliminen teki h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 oikeistolaisen ett\xc3\xa4 vakaumuksellisen antikommunistin. H\xc3\xa4nelle Neuvostoliitto ja kommunismi edustivat sit\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 Suomen kannalta oli vaarallista ja halveksittavaa. Sosiaalipoliittisissa kysymyksiss\xc3\xa4 Ehrnrooth ei kuitenkaan ollut puhtaasti oikeistolainen ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n takia h\xc3\xa4nen sijoittamisensa tietylle kohdalle vasemmisto-oikeisto-akselissa ei ole helppoa. Varsinkin vanhusten asioiden ajaminen kunnallisessa ja valtakunnallisessa politiikassa oli Ehrnroothille t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4. Jutta Zilliacus sanookin, ett\xc3\xa4 Ehrnroothilla oli \xe2\x80\x9dsyd\xc3\xa4n vasemmalla puolella\xe2\x80\x9d varsinkin vanhustenhuoltoon liittyviss\xc3\xa4 kysymyksiss\xc3\xa4._NEWLINE_Perustuslaillisuus muodosti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n viitekehyksen Ehrnroothin poliittiselle toiminnalle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n kautta voi my\xc3\xb6s ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 Ehrnroothin vahvat kannanotot parlamentarismin ja kansanvaltaisuuden puolesta. Demokratian kannalta perustuslait ja niiden suojeleminen olivat Ehrnroothin mielest\xc3\xa4 ensisijaisen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 vain laillisuus takaisi kansanvaltaisuuden. Ehrnroothin kohdalla perustuslaillisuuden korostamista ei voida pit\xc3\xa4\xc3\xa4 ihmeen\xc3\xa4, olihan h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 taustallaan sek\xc3\xa4 oikeustieteelliset opinnot ett\xc3\xa4 verenperint\xc3\xb6. H\xc3\xa4nen isois\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Carl Mannerheim oli autonomian ajan tunnetuimman perustuslaillisen Leo Mechelinin hengenheimolainen. Kotikielelt\xc3\xa4\xc3\xa4n ruotsinkielisen Ehrnroothin perustuslaillisuus sis\xc3\xa4lsikin samoja aineksia kuin Leo Mechelinin edustama perustuslaillisuus. Ehrnroothin ja Mechelinin perustuslaillisuudessa oli my\xc3\xb6s yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4, erityisesti id\xc3\xa4npolitiikan osalta. Molemmat edustivat tiukkaa laillisuuslinjaa ja per\xc3\xa4\xc3\xa4nantamattomuutta, joka johti ristiriitoihin my\xc3\xb6ntyvyyslinjalaisten kanssa. Mechelinill\xc3\xa4 vastustajat olivat fennomaaneja, Ehrnroothilla \xc3\xa4\xc3\xa4rivasemmisto ja K-linjalaiset.\n_START_SECTION_\nKommunisminvastaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nKommunisminvastaisuutta voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 osana Ehrnroothin poliittista asennoitumista. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 samasta kumpusi my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen Kekkos-vastaisuutensa. Vaaran vuosien aikana her\xc3\xa4nneet ep\xc3\xa4ilyt Kekkosen is\xc3\xa4nmaallisuudesta ja kommunistisympatioista olivatkin h\xc3\xa4nen Kekkos-vastaisuutensa taustalla. My\xc3\xb6nteist\xc3\xa4 suhdetta Kekkoseen ei voinut synty\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmink\xc3\xa4\xc3\xa4n, siit\xc3\xa4 pitiv\xc3\xa4t huolen Kekkosen my\xc3\xb6hempi toiminta muun muassa y\xc3\xb6pakkaskriisin ja noottikriisin aikana. Vuoden 1956 presidentinvaalit ja kommunistien julkinen tuki Kekkoselle todistivat Ehrnroothille sen, mit\xc3\xa4 arvoja Kekkonen edusti._NEWLINE_Ehrnrooth tuli tunnetuksi voimakkaana persoonana, joka toimi ensisijaisesti \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4jien antaman mandaatin mukaisesti \xe2\x80\x93 ei puoluepoliitikkona. Ehrnroothin puoluepolitiikasta riippumaton politikointi tuleekin n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 osana h\xc3\xa4nen perustuslaillisuutta korostavaa n\xc3\xa4kemyst\xc3\xa4\xc3\xa4n. RKP n\xc3\xa4yttikin olevan Ehrnroothille sopiva, sill\xc3\xa4 se tunnettiin puolueena, jossa "katto on korkealla". Toisaalta Ehrnroothin itsen\xc3\xa4isen poliitikon linjassa piili tulevien ristiriitojen siemen, tarkoittihan se haluttomuutta toimia pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n puoluejohdon toiveiden mukaisesti. RKP:n ja Ehrnroothin v\xc3\xa4lille ilmaantuikin ongelmia heti, kun puolueen toleranssi madaltui YYA-Suomen poliittisten yhdenmukaistumispaineiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4.'