b'\n_START_ARTICLE_\nSuuri Postitie\n_START_PARAGRAPH_\nSuuri Postitie (ruots. Stora Postv\xc3\xa4gen) on historiallinen maantie, joka kulkee Turusta Tukholmaan. Tie kulkee Turusta Myn\xc3\xa4m\xc3\xa4en kautta Kustaviin, mist\xc3\xa4 reitti jatkuu meritse kohti Sundia ja edelleen Ecker\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Sen j\xc3\xa4lkeen tie kulkee meritse Ruotsin Grisslehamniin ja lopulta Norrt\xc3\xa4ljen kautta Tukholmaan. Tien kautta kulki merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa Suomen ja Ruotsin v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 posti- ja matkustajaliikenteest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nTieosuus otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n postin kuljetusta varten vuonna 1638, mutta reitti oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 jo sit\xc3\xa4kin ennen. Varhaisimmat kirjalliset tiedot siit\xc3\xa4 ovat 1500-luvun alusta, mutta se on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 jo 1300-luvulla._NEWLINE_Postin kuljetuksesta huolehtivat aluksi talonpojat. Kestikievareiden teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi se siirtyi vuonna 1845. Tiet\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin meripostin kuljetukseen vuoteen 1910 saakka, jolloin Suomen ja Ruotsin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 alkoi s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen laivaliikenne. Vuoden 1938 tienumerointij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 postitien etel\xc3\xa4osasta Turusta Myn\xc3\xa4m\xc3\xa4elle tuli osa valtatie 8:aa. Sen tilalle valmistui nykyaikainen tie Myn\xc3\xa4m\xc3\xa4elt\xc3\xa4 Raisioon asti vuonna 1961 ja perille Turkuunkin kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin.\n_START_SECTION_\nLinjaus Manner-Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nPostitie on topografialtaan varsin vaihtelevaa. Vaikka tie pyrkii seuraamaan tarkasti peltoaukeiden ja mets\xc3\xa4n rajaa, se ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s m\xc3\xa4kisi\xc3\xa4 korpialueita ja useita jokia. Saaristossa kulku vaihtelee yhten\xc3\xa4\xc3\xa4n maalta merelle. Tien reitti kulkee useiden keskiaikaisten kirkkojen kautta,  ja siell\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy my\xc3\xb6s kartanoita ja avaria pelto- ja merimaisemia._NEWLINE_Suuren Postitien linjaus on merkitty maastoon pylv\xc3\xa4ill\xc3\xa4. Se on l\xc3\xa4hes kokonaisuudessaan edelleen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 seutu-, yhdys- ja yksityistein\xc3\xa4. Ajokelvottomiksi muuttuneet tieosuudet ja yksityiset pihatiet ovat melko lyhyit\xc3\xa4 osuuksia. Vanhoista siltapaikoista useimmat ovat yh\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4, mutta yksik\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyisist\xc3\xa4 silloista ei ole per\xc3\xa4isin Ruotsin vallan ajalta. Parhaiten postitie on s\xc3\xa4ilynyt Kustavissa, Taivassalossa ja Vehmaalla. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 osuudet Museovirasto on luokitellut valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4viksi rakennetuiksi kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6iksi.\n_START_SECTION_\nLinjaus Ahvenanmaalla\n_START_PARAGRAPH_\nPostitien reitti on Ahvenanmaalla merkitty puisin kilometripylv\xc3\xa4in. Tie ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Kihdin sel\xc3\xa4n Kustavin Vartsalan ja Br\xc3\xa4nd\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4saaren v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, sen j\xc3\xa4lkeen Lappveden ja Teilin sel\xc3\xa4t \xe2\x88\x92 poiketen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Kumlingen p\xc3\xa4\xc3\xa4saarella \xe2\x88\x92 kunnes saapuu V\xc3\xa5rd\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4saarelle. Tie jatkuu Vargatan laiturista Vargatansel\xc3\xa4n yli Bomarsundin laituriin Ahvenanmantereen it\xc3\xa4rannalla, sivuuttaa Kastelholman linnan ja ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 F\xc3\xa4rjsundetin salmen Saltvikin ja Finstr\xc3\xb6min rajalla. T\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 tie etenee melko tarkoin nykyist\xc3\xa4 tiest\xc3\xb6\xc3\xa4 noudattaen Hammarlandin Kattn\xc3\xa4sin laituriin, ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Marsundin salmen ja kulkee Ecker\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4saaren halki Ecker\xc3\xb6n posti- ja tullitalon luo.'