b'\n_START_ARTICLE_\nHaukipudas\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nJo varhain keskiajalla runsaslohinen Kiiminkijoki houkutteli er\xc3\xa4miehi\xc3\xa4 asettumaan pysyv\xc3\xa4sti jokisuistoon. Niinp\xc3\xa4 Haukiputaan ja Kellon alueelle rannikon tuntumaan syntyi useiden kymmenien talojen muodostamaa kyl\xc3\xa4asutusta. Valtaosa asukkaista oli kotoisin Lounais- ja L\xc3\xa4nsi-Suomesta. My\xc3\xb6s Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n karjalaiset yrittiv\xc3\xa4t saada Pohjanmaan rannikkoa haltuunsa ja h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4t useilla valtausretkill\xc3\xa4\xc3\xa4n pahoin asutusta. Ruotsin valta kuitenkin lujittui v\xc3\xa4hitellen alueella pysyv\xc3\xa4n suomalaisasutuksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Haukiputaan-Kellon alueelle muutti 1500-luvun j\xc3\xa4lkipuolella my\xc3\xb6s jonkin verran savolaisia uudisasukkaita. Vuonna 1548 Kellossa oli 30 ja Haukiputaalla 18 taloa. Taloluku kasvoi hitaasti ja vuonna 1770 taloja oli vain 88. 1900-luvun alussa taloja oli 342, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli viitisenkymment\xc3\xa4 torppaa._NEWLINE_Hallinnollisesti Haukiputaan ja Kellon kyl\xc3\xa4t kuuluivat 1300-luvulla perustettuun Iin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kello oli tuohon aikaan Haukiputaan seudun merkitt\xc3\xa4vin kyl\xc3\xa4. Se mainitaan Vatikaanissa 16. elokuuta 1488 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4tyss\xc3\xa4 asiakirjassa Iin anneksina. Kellosta ja Haukiputaasta tehtiin vuonna 1630 Iin kappeli ja vuoteen 1646 menness\xc3\xa4 tai kenties jo hieman aiemmin rakennettiin Haukiputaalle kirkko. Se purettiin nykyisen kirkon valmistuttua 1762. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n yli kaksisataavuotiaan puukirkon kattoholveja ja seini\xc3\xa4 koristavat Mikael Toppeliuksen arvokkaat 1770\xe2\x80\x931790-luvuilta per\xc3\xa4isin olevat maalaukset. Seurakunta oli Kiimingin kappelina vuosina 1838\xe2\x80\x931873, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen perustettiin Haukiputaan itsen\xc3\xa4inen seurakunta. Haukiputaan kunta perustettiin jo vuonna 1866._NEWLINE_Maatalous sek\xc3\xa4 lohen, siian ja silakan pyynti olivat pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4est\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4elinkeinot. Laivanrakennusta ryhdyttiin harjoittamaan 1600-luvulla. Haukiputaan ensimm\xc3\xa4inen suursaha oli Kiiminkijoen varteen perustettu Maunun saha (1863\xe2\x80\x931908). 1800-luvun lopussa perustettiin my\xc3\xb6s Halosenniemen saha, joka toimi vuoteen 1950 saakka. Santaholman saha oli toiminnassa vuosina 1914\xe2\x80\x931968. Martinniemen saha toimi vuosina 1905-1988. Nykyisin vanhalla saha-alueella toimii Martinniemi Timber Oy. Sahojen ansiosta Haukipudas muuttui t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ksi teollisuusalueeksi, sahapit\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Haukipudas menetti 1960-luvun alueliitoksissa ison osan alueestaan ja asukkaistaan Oulun kaupungille. Ouluun liitettiin vuoden 1961 alussa Kuivasj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4, jossa oli tuolloin noin 700 asukasta. Haukiputaan ja Oulun rajalle Pateniemen sahan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n oli kasvanut teollisuusyhdyskunta. Pateniemen asukkaista noin 2\xc2\xa0000 allekirjoitti kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1963 kirjeen, jossa ehdotettiin Herukkaojan etel\xc3\xa4puolisen alueen liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Ouluun. Haukiputaan kunta ja Oulun kaupunki neuvottelivat yhteisymm\xc3\xa4rryksess\xc3\xa4 Pateniemen alueen liitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 sopimuksen, jossa Oulu muun muassa suostui ottamaan vastatakseen kolmasosan Haukiputaan kunnan veloista ja sijoittamaan liitosalueen ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4t kaupungin palvelukseen. Valtioneuvoston p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 Pateniemen alue liitettiin Ouluun 1. tammikuuta 1965. Kun Oulujoen kunta 1965 lakkautettiin, liitettiin osa Korvenkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja Oulunsuusta Haukiputaaseen._NEWLINE_Kun vuonna 1965 etsittiin aluetta Oulun yliopiston uudelle kampustyyliselle yliopistoalueelle, yhten\xc3\xa4 vaihtoehtona nykyiselle Linnanmaan kampukselle oli Haukiputaan Virpiniemi. Virolaisen hallitus teki p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin johdolla p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen kampusalueen rakentamiseksi Virpiniemeen. Haukiputaalla ehdittiin jo juhlia yliopiston tulemista, mutta eduskunta p\xc3\xa4\xc3\xa4tti kuitenkin toisin.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nHaukipudas on tasaista lakeutta ja tasankoa, joka on kohonnut merest\xc3\xa4 varsin my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n. Luonnonoloiltaan Haukipudas jakautuu kahteen osaan. Haukiputaan l\xc3\xa4nsiosa kuuluu Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan jokimaahan ja Yli-Iin ja Kiimingin v\xc3\xa4liin pist\xc3\xa4v\xc3\xa4 it\xc3\xa4puoli nevalakeuteen. L\xc3\xa4nsiosa on mets\xc3\xa4isemp\xc3\xa4\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n peltoa kuin it\xc3\xa4osa._NEWLINE_Kallioper\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n Haukipudas kuuluu karjalaiseen liuskevy\xc3\xb6hykkeeseen. Etel\xc3\xa4osassa vallitsevat kvartsi-maas\xc3\xa4lp\xc3\xa4liuskeet ja pohjoisessa fylliitti ja kiilleliuskeet. Id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on melko laaja kvartsiittialue. Yleisin maalaji on moreeni, joka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 paikoin runsaasti suurikokoisia kivi\xc3\xa4. Haukiputaan alueella on kolme pitkitt\xc3\xa4isharjulaaksoa. Lounaisin kaartuu kirkon etel\xc3\xa4puolelta Kalimenojan varteen, Kiimingist\xc3\xa4 ulottuu yksi harjujako Kiiminkijoen varteen ja kolmas harjujakso kulkee id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Martimojoen alueella. Hiekkamaita on my\xc3\xb6s rannikolla, etenkin Isollaniemell\xc3\xa4. Virpiniemen retkeily- ja ulkoilualueella on pieni\xc3\xa4 lentohiekkadyynej\xc3\xa4. Kiiminkijokisuulla joen pohjoispuolella Kurtinhaudan ranta-alueella on vanhoille hiekkadyyneille kasvanut rantamets\xc3\xa4, joka on suosittua virkistys- ja ulkoilualuetta. Savea ja hiesua on Haukiputaan alueella v\xc3\xa4h\xc3\xa4n._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4osa Haukiputaasta on loivaa tasankoa. Maaston korkeus meren pinnasta mitattuna vaihtelee 10\xe2\x80\x9320 metrin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Martimojoen alueella maasto kohoaa 50 metrin tasolle ja muuttuu samalla ep\xc3\xa4tasaisemmaksi. Rannikon korkein kohta on Isonniemen Runtelin harju. Se kohoaa melko jyrkk\xc3\xa4n\xc3\xa4 34,5 metrin korkeuteen vain 400 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rannasta ja erottuu selv\xc3\xa4sti muuten tasaisen laakeasta maisemasta. Rannikon edustalla ovat muun muassa Kraaselin, Kotakarin ja Hietakarin saaret._NEWLINE_Haukiputaan p\xc3\xa4\xc3\xa4vesist\xc3\xb6 on Kiiminkijoki, joka laskee entisen Kiimingin kunnan puolelta Haukiputaan keskiosien kautta kirkonkyl\xc3\xa4n pohjoispuolitse mereen. Joki meanderoi, kiemurtelee paikoin voimakkaasti ja tulva-aikana monet vanhat uomat joutuvat veden valtaan. Kiiminkijoen suu on muuttunut huomattavasti viimeisten sadan vuoden aikana, sill\xc3\xa4 jatkuva maankohoaminen ja joen mukanaan tuomat lietteet ovat muuttaneet monet entiset lahdet ja salmet pajuttuneiksi rantaniityksi. Kiiminkijoen viel\xc3\xa4 kahlitsemattomista koskista huomattavimmat ovat Jalo-, Jokelan-, K\xc3\xa4rpp\xc3\xa4-, Allikko-, ja Puuper\xc3\xa4nkoski. Kalimenoja virtaa Haukiputaan etel\xc3\xa4rajan tuntumassa ja laskee Kellon etel\xc3\xa4puolitse Per\xc3\xa4mereen. Martimojoki virtaa Haukiputaan it\xc3\xa4osien suomaiden halki kaakosta luoteeseen ja laskee Yli-Iin puolella Iijokeen. Rannikkovy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4 on maatalouden edist\xc3\xa4miseksi tehty laajoja suokuivatuksia ja lukuisia j\xc3\xa4rvienlaskuja. Laskettuja j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat muiden muassa Iso Liesj\xc3\xa4rvi, Heikist\xc3\xb6, Utalampi, Isolahti, Hetej\xc3\xa4rvi ja Rautionlahti._NEWLINE_Haukiputaan kasvillisuuden yleisluonne on varsin karu. Moreeni- ja harjualueet ovat m\xc3\xa4ntyvaltaisia kuivia kangasmetsi\xc3\xa4. Monin paikoin entiset viljelysalueet ovat muuttuneet lehtipuuvaltaiseksi korveksi. Kiiminkijoen varressa on pieni\xc3\xa4 tulvaniittyj\xc3\xa4. Haukiputaan l\xc3\xa4nsiosassa on suota noin 30\xe2\x80\x9340 prosenttia maa-alasta, mutta id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 soiden osuus on jo yli 60 prosenttia. Rautatien it\xc3\xa4puoliset suoalueet ovat etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 r\xc3\xa4meit\xc3\xa4 ja osittain nevoja.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nValtatie 4 kulkee p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa moottoriliikennetien\xc3\xa4 Haukiputaan l\xc3\xa4pi pohjois-etel\xc3\xa4suunnassa. Tie ohittaa Haukiputaan keskustan yli kolmen kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 it\xc3\xa4puolelta. Haukiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4 yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 keskustan valtatiehen. Nelostien vanha linjaus, joka kulkee Haukiputaan keskustan l\xc3\xa4pi, on nykyisin seututie 847. Kiiminkijoen ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 vanhan nelostien silta valmistui 1954. Siihen asti joki piti ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 lossilla tai kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 Asemakyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sijaitsevan rautatiesillan kautta. Lossista (ruots. f\xc3\xa4rja) on muistona paikannimi V\xc3\xa4rj\xc3\xa4nranta, joka sijaitsee maantiesillan kupeessa kirkonkyl\xc3\xa4n puolella._NEWLINE_Haukipudasta palvelevat joukkoliikenne-linjat 20, 20B, 20N, 22, 23, 23B, 25, 26, 38, 38J, 38B ja 38BJ (ajalla 8.8.2018\xe2\x80\x932.6.2019)._NEWLINE_Haukipudas sijaitsee Oulu\xe2\x80\x93Tornio-radan varrella. Haukiputaan alueella sijaitsee kaksi rautatieasemaa Kello ja Haukipudas. Sek\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6- ett\xc3\xa4 tavaraliikenne asemilla on loppunut. Haukiputaan asemalta oli aiemmin ratayhteys my\xc3\xb6s Martinniemeen. Martinniemen rata purettiin vuonna 1999. Martinniemess\xc3\xa4 on aikaisemmin toiminut my\xc3\xb6s satama Martinniemen sahan puutavaran vienti\xc3\xa4 varten._NEWLINE_Oulun lentoasema sijaitsee noin 35 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Haukiputaalta.\n_START_SECTION_\nElinkeinoel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nHaukipudas tunnetaan sahapit\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4, vaikka varsinaisia suursahoja ei Haukiputaalla en\xc3\xa4\xc3\xa4 toimikaan. Haukiputaan ensimm\xc3\xa4inen saha oli Maunun saha, joka aloitti vesivoimak\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isen\xc3\xa4 vuonna 1863 ja muutettiin h\xc3\xb6yrysahaksi vuonna 1882._NEWLINE_Vanhin Haukiputaan h\xc3\xb6yrysahoista oli Pateniemen saha, joka perustettiin vuonna 1873. Nykyisin Pateniemen alue kuuluu Oulun kaupunkiin. Muita Haukiputaalla toimineita sahoja ovat olleet Martinniemen saha, joka oli yksi maan suurimmista, Halosenniemen saha ja A. Santaholma Oy:n omistama Jokirannan saha Kiiminkijokisuulla._NEWLINE_Martinniemen sahan tuotteita l\xc3\xa4hti maailmalle sek\xc3\xa4 meritse ett\xc3\xa4 maitse Martinniemen pistorataa pitkin. Nykyisin vanhalla saha-alueella toimii Martinniemi Timber Oy._NEWLINE_Suursahaksi ja merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi kasvanut Martinniemen saha perustettiin vuonna 1905, jolloin se toimi Granfeltin sahan nimell\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin omistaja ja nimi vaihtui monia kertoja. Viime vaiheessa suursaha toimi Rauma-Repolan Martinniemen tehtaiden nimell\xc3\xa4 ja ty\xc3\xb6llisti enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n 1\xc2\xa0300 henke\xc3\xa4. Lyhyen aikaa ennen sahan lopullista lopettamista sahaajana oli Vapo. Martinniemen tehtaat olivat Haukiputaan kunnan suurin ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4j\xc3\xa4._NEWLINE_Puutavaran sahauksen lis\xc3\xa4ksi Rauma-Repola Oy:n Martinniemen tehtailla valmistettiin sodan j\xc3\xa4lkeen puutaloja ja Laitakarissa sijaitsevassa Martinniemen puuhiomossa tehtiin paperimassaa. Tehtailla oli oma h\xc3\xb6yryvoimala. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 tuotettiin sahaus- ja kuorimoj\xc3\xa4tteit\xc3\xa4 polttamalla myyt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi asti. Puuhiomon ja voimalan rakennukset ovat arvokkaita 1920-luvun teollisuusrakennuksia ja ne ovat suojeltuja. Voimalaitoksen 72 metri\xc3\xa4 korkea, kauas Per\xc3\xa4merelle n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 piippu on purku-uhan alainen. Kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4iset toivovat sen s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 sahaustoiminnan muistomerkkin\xc3\xa4._NEWLINE_Jatkosodan aikana Neuvostoliitto yritti pommittaa ainakin kerran, er\xc3\xa4iden tietojen mukaan kaksi kertaa, Martinniemen tehtaita, mutta pommit putosivat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin tehdasalueen ulkopuolelle Kurtinhaudan eturannalle aiheuttamatta muita kuin aineellisia vahinkoja._NEWLINE_Martinniemess\xc3\xa4 oli laivaliikennett\xc3\xa4 ja puutavaran ulosvienti\xc3\xa4 1800-luvun loppupuolelta 1970-luvulle asti. Enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi lastia noutamassa 1960-luvun alkupuolella yli 200 laivaa vuodessa. Laivat lastasivat sahatavaraa, jonkin verran my\xc3\xb6s propseja ja paperimassaa. Lastaus tapahtui redill\xc3\xa4 Kiiminkijokisuun ulkopuolella. Kyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli oma luotsiasema Mustakari-saaressa, jonne rakennettiin pengertie._NEWLINE_Martinniemen redin kautta vietiin ulos sahatavaraa my\xc3\xb6s A. Santaholma Oy:n Jokirannan sahalta. Puutavara kuljetettiin Santaholmalta ja Rauma-Repolasta redill\xc3\xa4 oleviin laivoihin hinaajien vet\xc3\xa4mill\xc3\xa4 proomuilla. Redilastauksen p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 vientitoimintaa oli viel\xc3\xa4 Rauma-Repolan tehtaiden omassa satamassa, joka avattiin vuonna 1970. Satama oli er\xc3\xa4s Per\xc3\xa4meren merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 satamista toiminta-aikanaan 1970-luvulla._NEWLINE_Martinniemen tehtaiden ymp\xc3\xa4rille kasvoi suurehko taajav\xc3\xa4kinen teollisuusyhdyskunta, jonka asukasluku kipusi 1960-luvulla viiteen tuhanteen. Asukkaiden ty\xc3\xb6paikkoina olivat l\xc3\xa4hes yksinomaan Martinniemen tehtaat ja vilkas satama. Martinniemi oli Haukiputaan kunnan suurin kyl\xc3\xa4, jonka palveluvarustus oli monipuolinen kauppoineen, pankkeineen, ravitsemusliikkeineen, elokuvateattereineen, monine tanssipaikkoineen, apteekkeineen ja l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin vastaanottoineen._NEWLINE_Sahojen rakentaminen muutti Haukiputaan maanviljelyspit\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 teolliseksi maalaiskunnaksi, joka 1950-luvulla oli Suomen maalaiskunnista toiseksi teollistunein Harjavallan j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Ukonkaivoksen alueelle rakennettiin Hyvon Kudeneuleen vaatetehdas vuonna 1970. Tehdas ty\xc3\xb6llisti enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hes 500 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Hyvon Kudeneule ajautui konkurssiin jo vuonna 1976. Konkurssihallinnon yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4 tuotanto lopetettiin vuonna 1977, jolloin Haukiputaan ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myysaste kohosi 22 prosenttiin. Hyvonin entisi\xc3\xa4 tuotantotiloja vuokraamaan perustettiin Haukiputaan Teollisuuskiinteist\xc3\xb6t Oy, nykyinen Haukiputaan Kehitys Oy, joka sai tiloihin vuokralaiseksi Nokian vuonna 1981. Nokia myi Haukiputaan yksikk\xc3\xb6ns\xc3\xa4 liiketoiminnan sopimusvalmistaja SCI:lle vuonna 2001. Samana vuonna SCI fuusioitui Sanminan kanssa.\n_START_SECTION_\nUskonnolliset yhteis\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nHaukiputaalla toimii evankelisluterilainen Haukiputaan seurakunta, joka jatkoi itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kuntaliitoksen j\xc3\xa4lkeenkin, mutta osana Oulun seurakuntayhtym\xc3\xa4\xc3\xa4. Kirkon sis\xc3\xa4isist\xc3\xa4 her\xc3\xa4tysliikkeist\xc3\xa4 Haukiputaan seudulla toimii vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Haukiputaan Rauhanyhdistys, Haukiputaan Jokikyl\xc3\xa4n Rauhanyhdistys sek\xc3\xa4 Kellon Rauhanyhdistys ._NEWLINE_Paikkakunnalla toimii my\xc3\xb6s toinen luterilainen kirkko, Suomen luterilaisen tunnustuskirkon Haukiputaan Luterilainen Tunnustusseurakunta. Muita kirkkokuntia edustaa Helluntaiher\xc3\xa4tykseen lukeutuva Haukiputaan helluntaiseurakunta.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nHaukiputaan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoaksi nimettiin 1980-luvulla lohisoppa.'