b'\n_START_ARTICLE_\nPakkalanj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 100 hehtaaria eli 1,0 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 ja se on 2,6 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 600 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Se sijaitsee Pakkaln ja Tursolan kylinen yhteisen peltoaukean keskell\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on kartan mukaan kaksi luotomaista saarta, jotka ovat Puurosaari ja Papinkallio. Ne ovat autiot. Sen rantaviivan pituus on 6,3 kilometri\xc3\xa4 ja sen rannat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa peltomaata. J\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4rannat ovat kahden m\xc3\xa4en mets\xc3\xa4isi\xc3\xa4 pinteit\xc3\xa4, jotka kallistuvat suoraan veteen. Osa Tursolan taajamasta sijaitsee 20 metri\xc3\xa4 korkealla Luukinm\xc3\xa4ell\xc3\xa4 ja sen kaakkoispuolella kohoaa 40 metri\xc3\xa4 korkea Korpoonojanm\xc3\xa4ki. J\xc3\xa4rven lounaisrantaa seuraa kyl\xc3\xa4t yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4 yhdystie 3230, josta haarautuu pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhdystie 14010. Rannoilla on sek\xc3\xa4 taajama-asutusta ett\xc3\xa4 haja-asutusta ja n\xc3\xa4iden joukossa vapaa-ajan asutusta. J\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsirannassa on uimaranta.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi sijaitsee Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (vesist\xc3\xb6aluetunnus 35) L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden alueella (35.72), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.729) se kuuluu. J\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus on 91,4 metri\xc3\xa4 mpy. Nelj\xc3\xa4 suurinta tulo-ojaa ovat j\xc3\xa4rven pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n laskeva pelto-oja, etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n kaksi pelto-ojaa, ja j\xc3\xa4rven keskikohdalle kaakosta laskeva Kaivannonkorven laskuoja. J\xc3\xa4rven laskuoja l\xc3\xa4htee Pakkalan taajamasta liikkeelle ja se laskee 2,3 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Kirkkoj\xc3\xa4rveen. Kirkkoj\xc3\xa4rvi laskee Myllyojaa my\xc3\xb6ten L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veteen.\n_START_SECTION_\nLuontoarvoja\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi on luokiteltu matalaksi humusj\xc3\xa4rveksi (Mh). J\xc3\xa4rven valuma-alueesta noin puolet on peltomaata, josta on huuhtoutunut veteen paljon ravinteita. Ravinteita k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kasvit, lev\xc3\xa4t ja bakteerit, jota kasvaa j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 paljon ja \xc3\xa4vi on siten rehev\xc3\xb6itynyt. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvi ei mataluutensa vuoksi l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilakerrostu ja ravinteet pysyv\xc3\xa4t koko ajan eli\xc3\xb6iden k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4vin\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 voi aiheuttaa lev\xc3\xa4kukintoja, jotka laskevat j\xc3\xa4rven virkistysarvoa.Talvella j\xc3\xa4\xc3\xa4kansi est\xc3\xa4\xc3\xa4 ilman hapen liukenemisen veteen ja kun ravinteet ja humus kuluttavat matalan j\xc3\xa4rven vedest\xc3\xa4 happea, voi veden happipitoisuus laskea hyvin alhaiseksi. On varsin tavallista, ett\xc3\xa4 happipitoisuus laskee l\xc3\xa4helle nollaa koko vesipatsaassa. J\xc3\xa4rven a-klorofyllipitoisuus on mitattu ainakin vuosina 2000, 2001 ja 2010, jolloin pitoisuudet olivat 120, 12 ja 140 mikrogrammaa litrassa vett\xc3\xa4 (\xce\xbcg/l). Fosforipitoisuudet on mitattu seitsem\xc3\xa4n kertaa ja ne vaihtelivat v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 42\xe2\x80\x93200 \xce\xbcg/l. Arvojen keskiarvoksi tuli 122 \xce\xbcg/l. Jotta j\xc3\xa4rvi ei olisi en\xc3\xa4\xc3\xa4 rehev\xc3\xb6itynyt, tulisi fosforipitoisuudet alittaa 35 \xce\xbcg/l. J\xc3\xa4rven virkistystila on siten huono tai tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4, mutta j\xc3\xa4rven asukkaat ovat perustaneet j\xc3\xa4rvensuojeluyhdistyksen sen tilan kohentamiseksi. Se on j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4nyt vesihein\xc3\xa4n niittoa ja j\xc3\xa4rven rantojen ruoppausta._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi on syys- ja kev\xc3\xa4tmuuton yhteydess\xc3\xa4 lintujen lev\xc3\xa4hdysj\xc3\xa4rvi. Sen rannoilla esiintyy luhtia, jonka linnusto on runsasta. Siell\xc3\xa4 pesiv\xc3\xa4t ruskosuohaukka, hein\xc3\xa4tavi ja h\xc3\xa4rk\xc3\xa4lintu. Runsaimmat yksil\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t saavuttavat telkk\xc3\xa4 ja tukkasotka.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1855\xe2\x88\x921856 Kalmbergin kartastossa j\xc3\xa4rven nimi kirjoitettiin \xe2\x80\x9dTursoilanj\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x9d. Pakkaln kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsi postin toimipiste ja silloin oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 nykyisten paikalla kulkevat maantiet. Peltomaat sijaitsivat j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsipuolella ja it\xc3\xa4- ja kaakoispuolilla oli laajoja niittyj\xc3\xa4. Vuoden 1957 peruskartassa j\xc3\xa4rven nimi oli jo Pakkalanj\xc3\xa4rvi ja sen it\xc3\xa4puolen alueet olivat kokonaan peltomaata. Pohjisempi saari oli nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Purosaari, mutta seuraavassa vuoden 1977 kartassa sen nimi kirjoitettiin Puurosaari.'