b'\n_START_ARTICLE_\nTuusulan kirkko\n_START_SECTION_\nRakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nKirkon suunnittelu aloitettiin vuonna 1729 ja rakennusty\xc3\xb6 alkoi 1732. Kun paanukatto oli saatu valmiiksi, kirkko vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1. marraskuuta 1734, mutta lopullisesti valmiiksi se tuli vasta kymmenen vuotta my\xc3\xb6hemmin. Valmistuessan kirkko oli varsin vaatimaton, hirsisein\xc3\xa4t olivat laudoittamattomat eik\xc3\xa4 ristisakaroiden p\xc3\xa4iss\xc3\xa4 ollut eteisi\xc3\xa4. Parvet olivat pienet, samoin ikkunat, kirkkosalissa oli irtopenkit ja sis\xc3\xa4katossa sidehirret olivat n\xc3\xa4kyvill\xc3\xa4. Kirkon katolla ristikeskuksessa oli alkuvaiheessa torni._NEWLINE_1700-luvun aikana seurakuntalaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi ja kirkkoon tarvittiin lis\xc3\xa4\xc3\xa4 tilaa, sit\xc3\xa4 saatiin laajentamalla parvet. Valaistus parani ikkunoita suurentamalla ja valkaisemalla sein\xc3\xa4t. Kirkkoon tehtiin eteiset ja ulkolaudoitus, joka punamullattiin.\n_START_SECTION_\nKorjauksia ja muutoksia eri vuosisadoilla\n_START_PARAGRAPH_\n1850-luvulla tehtiin ensimm\xc3\xa4inen perusteellisempi korjaus, silloin uusittiin kirkon perustukset, jotka olivat painuneet. Korjauksen yhteydess\xc3\xa4 eteiset uusittiin ja parvien portaat sijoitettiin niihin, pois kirkkosalista, jonne tuli lis\xc3\xa4\xc3\xa4 tilaa. Torni purettiin ja sen tilalle tuli risti. Kirkko sai my\xc3\xb6s uuden v\xc3\xa4rin, se maalattiin sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4 siniseksi ja ulkolaudoitus vihre\xc3\xa4ksi. Alttaritaulu uusittiin, se on vuodelta 1854 ja sen on maalannut Johan H. Asplund. Valaistusta parannettiin kristallikruunulla ja nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 messinkisell\xc3\xa4 kattokruunulla. L\xc3\xa4mmitys kirkkoon hankittiin vuonna 1889._NEWLINE_1900-luvun alkuun menness\xc3\xa4 kirkon kunto oli hoidosta huolimatta huonontunut ja sen purkamista harkittiin. Kirkko p\xc3\xa4\xc3\xa4dyttiin korjaamaan perusteellisesti, korjaus tehtiin vuonna 1903. Kirkon perustukset piti taas uusia. Julkisivuun lis\xc3\xa4ttiin lautakoristeet, samoin ikkunoihin ja oviin ja tuolloin tehtiin my\xc3\xb6s kirkon nykymallinen sis\xc3\xa4kattoverhous._NEWLINE_Kirkko maalattiin vuonna 1927, v\xc3\xa4rityksen suunnitteli taidemaalari Pekka Halonen. Maalaus uusittiin vuosien 1982 ja 1984 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana tehdyss\xc3\xa4 kolmannessa ja toistaiseksi viimeisess\xc3\xa4 suuressa peruskorjauksessa Halosen v\xc3\xa4risuunnitelman mukaisena. Samassa korjauksessa paanukatto uusittiin, samoin talotekniikkaa ja rakennettiin erillinen huoltorakennus.\n_START_SECTION_\nSisustus\n_START_PARAGRAPH_\nAlttaritaulun ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 olevat lasimaalaukset ovat vuodelta 1937 ja ne ovat Paavo Leinosen maalaamia. 1950-luvulla kirkon penkkien istumamukavuutta parannettiin kasvattamalla penkkien riviv\xc3\xa4li\xc3\xa4 ja levent\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 istuimia._NEWLINE_Kirkossa on ollut s\xc3\xa4hk\xc3\xb6valaistus vuodesta 1923 ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6l\xc3\xa4mmitys vuodesta 1952. Kirkossa on tilaa 480 hengelle.\n_START_SECTION_\nUrut\n_START_PARAGRAPH_\nKirkon ensimm\xc3\xa4iset urut olivat vuodelta 1875, mutta ne uusittiin jo vuonna 1891. Urut ostettiin Kristiinankaupungista Carl Erik B\xc3\xb6lingilt\xc3\xa4, joka oli mahdollisesti my\xc3\xb6s niiden rakentaja. Soittimessa oli kuusi huuli\xc3\xa4\xc3\xa4nikertaa yhdell\xc3\xa4 sormiolla ja liitejalkiolla. Vuonna 1895 ne myytiin 600 markalla Vanajan kirkkoon, josta ne p\xc3\xa4\xc3\xa4tyiv\xc3\xa4t vuonna 1912 Seurasaaren ulkoilmamuseon museokirkkoon. Nykyiset urut ovat vuodelta 1971, 21-\xc3\xa4\xc3\xa4nikertaiset ja Kangasalan urkutehtaan rakentamat.\n_START_SECTION_\nErillinen kellotapuli\n_START_PARAGRAPH_\nTuusulan ensimm\xc3\xa4inen kellotapuli oli tehty 1650-luvulla. Nykyinen kellotapuli on rakennettu sen paikalle vuonna 1746. Sen ulkoasu on muuttunut vuosina 1818 ja 1903 tehdyiss\xc3\xa4 korjauksissa. Kirkonkellot ovat vuodelta 1903 ja ne on automatisoitu vuonna 1984.\n_START_SECTION_\nKirkkotarha\n_START_PARAGRAPH_\nTuusulan kirkon ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 oleva hautausmaa on ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 1640-luvulta 1890-luvulle. Sinne on haudattu muun muassa Suomen kansalliskirjailija Aleksis Kivi ja taidemaalari Pekka Halonen. Sankarihautausmaa on perustettu Tuusulan ensimm\xc3\xa4isen kirkon paikalle ja sen muistomerkin on suunnitellut kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Rakel Koivisto, muistomerkki on vuodelta 1953._NEWLINE_Nykyisin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oleva hautausmaa on Paijalassa.\n_START_SECTION_\nAikaisempi kirkko\n_START_PARAGRAPH_\nTuusulan ensimm\xc3\xa4inen kirkko rakennettiin vuonna 1643 tuusulalaisten kyll\xc3\xa4stytty\xc3\xa4 pitkiin ja hankaliin kirkkomatkoihin Sipooseen. Riitaa ruotsinkielisen kirkkoherran kanssa aiheutti my\xc3\xb6s se, ettei jumalanpalveluksia pidetty suomeksi \xe2\x80\x9dkunnolla\xe2\x80\x9d. Kirkko syntyi lopulta paikallisesti arvostetun is\xc3\xa4nn\xc3\xa4n, Nils St\xc3\xa5lhanen, avustuksella, mutta itsen\xc3\xa4isen seurakunnan aseman ja oman kirkkoherran Tuusula sai vasta kymmenisen vuotta my\xc3\xb6hemmin vuonna 1654._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen kirkko oli pieni ja hyvin vaatimaton suorakaiteen muotoinen rakennus, joka ilkeilij\xc3\xb6iden mielest\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytti l\xc3\xa4hes ladolta. Se oli rakennettu nopeasti ja hirsien laadussakin olisi ollut toivomisen varaa. Isonvihan aikana kirkkoa ei kunnostettu ja kirkko olikin laho ja romahdusvaarassa seuraavalla vuosikymmenell\xc3\xa4. Se purettiin vuonna 1735, kun uusi kirkko oli valmistunut k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kuntoon.'