b'\n_START_ARTICLE_\nArabian Lawrence\n_START_SECTION_\nJuoni\n_START_PARAGRAPH_\nElokuva esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n kahdessa osassa, joiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on v\xc3\xa4liaika._NEWLINE_Elokuva alkaa vuodesta 1935, kun Lawrence menehtyy moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4onnettomuudessa. Muistotilaisuuden j\xc3\xa4lkeen kerronta siirtyy Arabikapinan alkuvaiheeseen, jolloin nuori Lawrence toimii Britannian armeijan luutnanttina Kairossa. Lawrence on joutunut kenraali Murrayn silm\xc3\xa4tikuksi ep\xc3\xa4sovinnaisen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksens\xc3\xa4 vuoksi ja h\xc3\xa4net l\xc3\xa4hetet\xc3\xa4\xc3\xa4n Murrayn v\xc3\xa4h\xc3\xa4isest\xc3\xa4 innostuksesta huolimatta ottamaan selv\xc3\xa4\xc3\xa4 turkkilaisia vastaan kapinaa k\xc3\xa4yv\xc3\xa4st\xc3\xa4 prinssi Faisalista. Lawrence voittaa Faisalin luottamuksen ja ryhtyy Sherif Alin kanssa johtamaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n joukkoja sodassa turkkilaisia vastaan. Samaan aikaan Lawrence ryhtyy k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n perinteist\xc3\xa4 arabikaapua brittiunivormun sijaan._NEWLINE_Lawrence ja Sherif Ali suostuttelevat turkkilaisten palkkalistoilla olevan Howeitat-heimon p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n Auda ibu Tayin liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n joukkoonsa ja k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n turkkilaisia vastaan. Lawrencen johtamat arabijoukot onnistuvat valtaamaan strategisesti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n Akaban kaupungin, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen Lawrence ryhtyy johtamaan sissisotaa turkkilaisia vastaan ja h\xc3\xa4iritsee n\xc3\xa4iden rautatiet\xc3\xa4 r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 junia. Lawrencen joukot onnistuvat lopulta valtaamaan Damaskoksen ennen brittijoukkoja. Lawrence kuitenkin ep\xc3\xa4onnistuu yrityksess\xc3\xa4\xc3\xa4n luoda Damaskokseen arabihallinto ja joutuu lopulta luovuttamaan kaupungin komennon kenraali Allenbyn komentamille brittijoukoille. Lawrence ylennet\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen everstiksi ja l\xc3\xa4hetet\xc3\xa4\xc3\xa4n kotiin.\n_START_SECTION_\nEsituotanto\n_START_PARAGRAPH_\nVarhaisimmat T. E. Lawrencen Seven Pillars of Wisdom -kirjaan pohjautuvat elokuvaprojektit eiv\xc3\xa4t toteutuneet. Oikeudet Lawrencen kirjaan omistanut Alexander Korda oli luvannut Lawrencelle, joka oli huolestunut elokuvaan liittyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 julkisuudesta, olla tekem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 kirjasta elokuvaa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n elinaikana. Lawrencen kuoltua 1935 Korda omisti edelleen oikeudet teokseen ja aloitti elokuvaprojektin uudestaan. H\xc3\xa4n harkitsi Lawrencen rooliin brittil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4\xc3\xa4 Leslie Howardia, jonka kanssa oli tehnyt yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 my\xc3\xb6s aiemmin. Elokuvaprojekti j\xc3\xa4i kuitenkin lopulta kesken, sill\xc3\xa4 rahoituksen l\xc3\xb6yt\xc3\xa4minen oli hankalaa ja elokuvaan suhtauduttiin Britannian hallinnossa poliittisesti herkk\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana kielteisesti. Lopulta yhdysvaltalainen elokuvatuottaja Sam Spiegel osti Kordalta kirjan elokuvaoikeudet._NEWLINE_Spiegel aloitti palkkaamalla yhdysvaltalaisen Michael Wilsonin uudelleenkirjoittamaan Miles Mallesonin Kordalle tekem\xc3\xa4n k\xc3\xa4sikirjoituksen. Spiegel ei kuitenkaan ollut siihen tyytyv\xc3\xa4inen, vaan palkkasi brittil\xc3\xa4isen Robert Boltin uudelleenkirjoittamaan sen. Spiegel harkitsi Lawrencen rooliin tunnettua yhdysvaltalaisn\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4\xc3\xa4 Marlon Brandoa, ja sai taivuteltua Columbia Picturesin rahoittamaan elokuvan. Spiegel sai pidetty\xc3\xa4 Columbia Picturesin mukana projektissa viel\xc3\xa4 senkin j\xc3\xa4lkeen, kun Brando ja brittin\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4 Albert Finney kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t. Lopulta Spiegel sai Columbia Picturesin hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4rooliin suhteellisen tuntemattoman brittin\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n Peter O\xe2\x80\x99Toolen ja ohjaajaksi brittil\xc3\xa4isen David Leanin, jonka kanssa h\xc3\xa4n oli tehnyt aiemmin yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 elokuvassa Kwai-joen silta (1957). Spiegel tuotti elokuvan Horizon Pictures -yhti\xc3\xb6ns\xc3\xa4 kautta.\n_START_SECTION_\nKuvaukset\n_START_PARAGRAPH_\nElokuvan kuvaukset aloitettiin Jordaniassa 15. toukokuuta 1961 Jebel el Tubeiqin aavikkoseudulla. Kuvausolosuhteet olivat vaativat: kameroita jouduttiin suojaamaan auringolta kosteilla pyyhkeill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 rantavarjoilla ja filmej\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilytettiin pakasteautossa kuumuuden vuoksi. Jordanian kuningas Hussein teki yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tuotannon kanssa, sill\xc3\xa4 uskoi elokuvan tehostavan alueen matkailua. Teknisten rajoitusten vuoksi ohjaaja Lean ei voinut katsoa kuvaamiansa otoksia paikan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, vaan kuvamateriaali l\xc3\xa4hetettiin Lontooseen tarkasteltavaksi. Kuvaukset p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin Jordaniassa 18. syyskuuta kuvausten venyess\xc3\xa4 ja budjetin alkaessa ylitty\xc3\xa4._NEWLINE_Jordanian j\xc3\xa4lkeen kuvaukset olivat noin kuuden viikon tauolla, jonka j\xc3\xa4lkeen niit\xc3\xa4 jatkettiin 18. joulukuuta Espanjassa. Sis\xc3\xa4tiloissa tapahtuvia kohtauksia kuvattiin paljon Sevillassa, jonka maurilaisvaikutteisia rakennuksia k\xc3\xa4ytettiin kuvauksissa hyv\xc3\xa4ksi. Sevillan j\xc3\xa4lkeen kuvaukset siirrettiin Almer\xc3\xadaan, jossa kuvattiin muun muassa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys Akabaan sek\xc3\xa4 rautatiekohtaukset. Akaba-kohtauksen kuvausten aikana syntyi vakava vaaratilanne, kun O\xe2\x80\x99Toole tippui kamelinsa sel\xc3\xa4st\xc3\xa4 per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tulevan ratsujoukon tielle. Kameli kuitenkin esti O\xe2\x80\x99Toolea tulemasta tallotuksi seisomalla t\xc3\xa4m\xc3\xa4n yl\xc3\xa4puolella suojana. Kuvaukset p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin Espanjassa 4. hein\xc3\xa4kuuta 1962 ja siirrettiin Marokkoon._NEWLINE_Kuvauskalusto kuljetettiin rahtilaivalla Casablancaan, josta se vietiin rekoilla kuvauspaikalle Ouarzazaten kaupunkiin. Kuvaukset jatkuivat 18. hein\xc3\xa4kuuta Jordanian kaltaisissa aavikko-olosuhteissa. Kuvauksiin osallistuivat paikallisen armeijan sotilaat, joita tarvittiin Tafasin veril\xc3\xb6ylyn lavastamiseen. Sotilaat olivat tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 kuvausolosuhteisiin ja rupesivat ammuskelemaan ilmaan palkkojen ollessa my\xc3\xb6h\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Selvisi, ett\xc3\xa4 sotilaiden palkkoja oli l\xc3\xa4hetetty yksityistilille Pariisiin. Kuvaukset p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t Marokossa elokuun puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ja tuotantoryhm\xc3\xa4 palasi Lontooseen. Syyskuussa kuvattiin viel\xc3\xa4 Englantiin sijoittuvat kohtaukset, mukaan lukien St Paulin katedraalin muistotilaisuus. Joitain otoksia kuvattiin Imperial Sand Dunes -alueella Kaliforniassa, Yhdysvalloissa.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4lkituotanto\n_START_PARAGRAPH_\nSpiegel oli sopinut elokuvan ensi-iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4t Britanniassa ja Yhdysvalloissa jo kuvausten aikana, joten elokuvan j\xc3\xa4lkituotantoon j\xc3\xa4i ainoastaan nelj\xc3\xa4 kuukautta aikaa. Lean ja leikkaaja Anne V. Coates olivat jo vuoden 1961 kuvaustauon aikana katsoneet Jordaniassa kuvatun materiaalin, ja Lean oli j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt Coatesille alustavat ohjeet sen leikkaamisesta. Lean ja Coates aloittivat leikkaamisen elokuvan loppupuolelta, jonka filmi\xc3\xa4 ei oltu viel\xc3\xa4 leikattu. Saatuaan valmiiksi elokuvan loppupuolen he siirtyiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4sittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n elokuvan alkupuolta. Elokuva saatiin lopulta viimeistelty\xc3\xa4 juuri ajoissa ensi-iltaa varten. Lopullinen versio oli 222 minuuttia pitk\xc3\xa4. Columbia Pictures pelk\xc3\xa4si yleis\xc3\xb6n pitk\xc3\xa4styv\xc3\xa4n n\xc3\xa4in pitk\xc3\xa4n elokuvan aikana ja painosti Spiegeli\xc3\xa4 lyhent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n sit\xc3\xa4. Spiegel kuitenkin puolusti elokuvan leikkausta ja studio antoi toistaiseksi periksi._NEWLINE_William Walton ja Arnold Malcom, joista j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen s\xc3\xa4velsi musiikin Kwai-joen siltaan, kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t s\xc3\xa4velt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 n\xc3\xa4hty\xc3\xa4\xc3\xa4n elokuvan raakaversion. Spiegelille tuli seuraavaksi mieleen yhdysvaltalainen s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Richard Rodgers, joka oli muun muassa s\xc3\xa4velt\xc3\xa4nyt it\xc3\xa4maista musiikkia elokuvaan Kuningas ja min\xc3\xa4 (1956). Spiegel muisti my\xc3\xb6s nuoren ranskalaisen s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4n Maurice Jarren, joka oli juuri s\xc3\xa4velt\xc3\xa4nyt musiikkia ranskalaiseen elokuvaan Kohtalokas sunnuntai (1962), jossa t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli sijoituksia. Spiegel p\xc3\xa4\xc3\xa4tti antaa Richard Rodgersin s\xc3\xa4velt\xc3\xa4\xc3\xa4 elokuvan musiikin ja Maurice Jarren orkestroida sen. Spiegel sai syyskuussa postissa Rodgersin s\xc3\xa4velt\xc3\xa4m\xc3\xa4t teemat, jotka Spiegel, Lean ja Jarre kuuntelivat. Rodgersin s\xc3\xa4vellykset eiv\xc3\xa4t kuitenkaan kuuntelijoiden mielest\xc3\xa4 sopineet elokuvan kontekstiin, mutta Jarren soittama teema teki Leaniin vaikutuksen._NEWLINE_Jarrelle j\xc3\xa4i ainoastaan kuusi viikkoa aikaa s\xc3\xa4velt\xc3\xa4\xc3\xa4 kahden tunnin edest\xc3\xa4 musiikkia elokuvaan. Tiukan aikataulun vuoksi Jarre joutui antamaan orkestroinnin Gerard Schurmannille, joka oli orkestroinut Ernest Goldin s\xc3\xa4vellyksen Otto Premingerin ohjaamaan Exodukseen (1960). Spiegel, joka halusi elokuvan tuotantoon maineikkaita nimi\xc3\xa4, valitsi kapellimestariksi brittil\xc3\xa4isen kapellimestarin Adrian Boultin. Boultilla ei kuitenkaan ollut kokemusta elokuvamusiikista, joten Jarre korvasi h\xc3\xa4net kapellimestarina. Jarre sai s\xc3\xa4vellyksest\xc3\xa4\xc3\xa4n parhaan musiikin Oscar-palkinnon ja elokuvan musiikki on p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt muun muassa sijalle 3. Yhdysvaltain elokuvainstituutin vuonna 2005 julkaisemassa AFI:n 100-vuotissarjan 25 hienointa elokuvas\xc3\xa4velm\xc3\xa4\xc3\xa4 -listauksessa.\n_START_SECTION_\nTeatterijulkaisu\n_START_PARAGRAPH_\nElokuvan ensi-ilta Odeon Leicester Square -elokuvateatterissa Lontoossa 12. joulukuuta 1962 oli kuninkaallinen ensi-ilta, jossa olivat l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 kuningatar Elisabet II perheineen. Yhdysvalloissa elokuvan ensi-ilta oli 16. joulukuuta 1962 ja Suomessa 13. syyskuuta 1963. Elokuva on tuottanut Yhdysvalloissa 44,8 miljoonaa dollaria ja maailmanlaajuisesti noin 70 miljoonaa dollaria. Elokuvaa kritisoitiin arabimaissa sen tavasta kuvata arabikulttuuria, jonka vuoksi se kiellettiin useissa arabimaissa, mukaan lukien Jordaniassa, joka oli yksi kuvausmaista. Egyptiss\xc3\xa4, n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4 Omar Sharifin kotimaassa, elokuva julkaistiin ja se menestyi hyvin._NEWLINE_Elokuvan alkuper\xc3\xa4inen vuonna 1962 julkaistu versio oli 222 minuuttia pitk\xc3\xa4. Vuonna 1963 yleiseen levitykseen laskettu versio oli 202 minuuttia pitk\xc3\xa4 ja 1971 teattereissa julkaistiin 187-minuuttinen versio. Elokuvateollisuudessa kiert\xc3\xa4neiden huhujen mukaan lyhennykset tehtiin Spiegelin aloitteesta ilman Leanin suostumusta. Coatesin mukaan sek\xc3\xa4 1963 ett\xc3\xa4 1970 tehdyt lyhennykset tehtiin yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Leanin kanssa, ja ett\xc3\xa4 Lean jopa ehdotti niit\xc3\xa4. Spiegel ei kuitenkaan ollut Leanille t\xc3\xa4ysin rehellinen elokuvan eri versioista. Kun Lean lyhensi elokuvaa vuoden 1972 televisiojulkaisua varten, h\xc3\xa4n vaati, ett\xc3\xa4 teattereissa 1971 uudelleenjulkaistava elokuva olisi vuoden 1963 202-minuuttinen versio. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei kuitenkaan toteutunut, vaan teattereissa julkaistiin televisiojulkaisua varten lyhennetty 187-minuuttinen versio.\n_START_SECTION_\nEntis\xc3\xb6innit ja VHS-, DVD-, blu-ray- sek\xc3\xa4 uudet teatterijulkaisut\n_START_PARAGRAPH_\nElokuvasta julkaistiin vuonna 1989 alkuper\xc3\xa4isess\xc3\xa4 70 millimetrin formaatissa oleva entis\xc3\xb6ity ohjaajan versio. Yhdysvaltalainen The Film Preserve -yhti\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja Robert A. Harris sai Columbia Picturesilta luvan entist\xc3\xa4\xc3\xa4 elokuva alkuper\xc3\xa4iseen pituuteen. Studion s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4m\xc3\xa4t filmit olivat kuitenkin huonokuntoisia ja v\xc3\xa4rit haalistuneet. Lis\xc3\xa4ksi elokuvan \xc3\xa4\xc3\xa4niraita oli vaurioitunut. Osa \xc3\xa4\xc3\xa4niraidasta saatiin ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kuvamateriaalista. Noin kahdeksasta minuutista puuttuivat kokonaan \xc3\xa4\xc3\xa4net, jotka jouduttiin \xc3\xa4\xc3\xa4nitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n uudelleen \xc3\xa4\xc3\xa4niammattilaisten ja vanhojen n\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6iden avustuksella. Lean leikkasi entis\xc3\xb6idyst\xc3\xa4 versiosta pois joitakin kohtia, jotka h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n hidastivat elokuvan tahtia, ja elokuvan kokonaispituudeksi tuli 217 minuuttia. Suurin osa lis\xc3\xa4yksist\xc3\xa4 oli p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kohtauksien osia kokonaan uusien kohtauksien sijaan, Janet Maslinin mukaan ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin lauseita virkkeiss\xc3\xa4 kokonaisten virkkeiden sijaan. Entis\xc3\xb6idyn version ensi-ilta oli 4. helmikuuta 1989._NEWLINE_Arabian Lawrence julkaistiin VHS-versiona vuonna 1990 ja DVD:lle ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa 2001. Vuonna 2012 Sony Pictures julkaisi elokuvan 50-vuotisjuhlavuonna entis\xc3\xb6idyn 4K-version, joka julkaistiin blu-raylle ja teattereissa. Entis\xc3\xb6ity versio esitettiin my\xc3\xb6s useilla elokuvajuhlilla, kuten Cannesissa 2012.\n_START_SECTION_\nArvioita\n_START_PARAGRAPH_\nNew York Timesin kriitikko Bosley Crowther kritisoi elokuvaa p\xc3\xa4\xc3\xa4henkil\xc3\xb6n syvyyden puutteesta. Crowtherin mukaan O\xe2\x80\x99Toolen esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 Lawrence hukkuu keskelle elokuvan suuria spektaakkeleja. Andrew Sarris kritisoi elokuvaa The Village Voicessa ja sanoi pit\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 kokonaisuudessaan vastenmielisen laskelmoivana ja alentuvaisena. Yhdysvaltalainen kirjailija James Baldwin vertasi elokuvaa Rudyard Kiplingin runoon "Gunga Din" (1892) ja n\xc3\xa4ki sen kuvaavan kaikkien siirtomaavaltojen ongelmallisuutta, mutta etenkin brittien v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myytt\xc3\xa4 tehd\xc3\xa4 maailmasta peilins\xc3\xa4. Yhdysvaltalaisen elokuvakriitikon Roger Ebertin mukaan suuri osa elokuvan vetovoimasta perustuu siihen, ettei se sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 liian monimutkaista juonta ja liikaa vuoropuhelua. Tunnetuista elokuvaohjaajista esimerkiksi Steven Spielberg on kertonut saaneensa elokuvasta vaikutteita, ja kutsui elokuvaa ihmeeksi. Spielberg my\xc3\xb6s osallistui elokuvan entis\xc3\xb6intiin. Michael Kordan mukaan elokuvan ansioihin kuuluu, ett\xc3\xa4 se on lis\xc3\xa4nnyt tutkimusta ja mielenkiintoa Lawrencen ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4._NEWLINE_Arabian Lawrence sai Variety-lehden arvostelussa positiivisen vastaanoton. Arvostelun mukaan tuottaja Spiegel teki onnistuneen roolivalinnan valitessaan Lawrencen rooliin elokuva-alalla suhteellisen kokemattoman n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n O\xe2\x80\x99Toolen, joka suoriutuu Lawrencen vaativasta roolista kiitett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Arvostelun mukaan O\xe2\x80\x99Toolella on kuitenkin tukenaan kokenut n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4kaarti, josta erityisesti Alec Guinnessin rooli prinssi Faisalina ja Anthony Quaylen rooli brittiupseeri Brightonina saavat kiitosta. Anthony Quinnin roolisuoritusta arabip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Auda ibu Tayina pidettiin arvostelussa toisinaan liioiteltuna, mink\xc3\xa4 seurauksena hahmo vaikutti arvostelijoiden mukaan olevan kuin Tuhannen ja yhden y\xc3\xb6n tarinoista. Arvostelun mukaan elokuvan ajoittainen toiminnallinen verkkaisuus ja k\xc3\xa4sikirjoituksen v\xc3\xa4ljyys ovat ainoastaan pintavikoja, jotka voidaan antaa elokuvalle anteeksi._NEWLINE_Arabian Lawrence on sijoittunut korkealle useissa listauksissa kaikkien aikojen parhaimmista elokuvista. Yhdysvaltain elokuvainstituutin 1998 julkaisemassa 100 parasta elokuvaa -listauksessa Arabian Lawrence oli sijalla 5 ja p\xc3\xa4ivitetyss\xc3\xa4 2007 julkaistussa listauksessa sijalla 7. Elokuvainstituutin 2003 julkaisemassa 50 suurinta elokuvasankaria ja roistoa -listauksessa O\xe2\x80\x99Toolen esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 T. E. Lawrence oli sijalla 10. Lis\xc3\xa4ksi elokuva oli 2008 julkaistussa 10 Top 10 -listauksessa ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 sijalla kategoriassa eeppiset elokuvat. 1999 elokuva sijoittui sijalle 3 Britannian elokuvainstituutin listauksessa kaikkien aikojen parhaimmista brittielokuvista. 1991 elokuva valittiin Kongressin kirjaston yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n National Film Registry -arkistoon. Internetsivusto Rotten Tomatoes kertoi, ett\xc3\xa4 98% kriitikoista oli antanut Arabian Lawrencelle positiivisen arvosanan 8,8/10 keskiarvolla. Ker\xc3\xa4ys perustui 60 arviointiin. 67\xc2\xa0724 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 91% oli antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 4,2/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston 115 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 oli antanut elokuvalle keskiarvon 8,6/10.\n_START_SECTION_\nHistoriallinen tarkkuus\n_START_PARAGRAPH_\nT. E. Lawrencen nuorempi veli A. W. Lawrence tyrmistyi elokuvasta n\xc3\xa4hty\xc3\xa4\xc3\xa4n sen Leanin ja Spiegelin ennen elokuvan varsinaista ensi-iltaa j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yksityisn\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 Lontoossa. Lawrence poistui elokuvan n\xc3\xa4hty\xc3\xa4\xc3\xa4n hermostuneena n\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksest\xc3\xa4 ja kritisoi elokuvaa my\xc3\xb6hemmin The Observer -lehden julkaisemassa artikkelissa. H\xc3\xa4n syytti elokuvaa yrityksest\xc3\xa4 kertoa seikkailukertomus psykologisesta n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta, joka on teenn\xc3\xa4inen ja ep\xc3\xa4tosi. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kritisoi elokuvan luomaa kuvaa Lawrencesta sadistisena henkil\xc3\xb6n\xc3\xa4, joka my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 nauttineensa teloituksesta ja sallii turkkilaisten joukkoteurastuksen. Spiegel puolusti elokuvan tulkintaa Lawrencesta. H\xc3\xa4nen mukaansa elokuvantekij\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t yritt\xc3\xa4neet selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 pois mysteerej\xc3\xa4, jotka olivat olennainen osa Lawrencen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Lawrencen kanssa turkkilaisia vastaan taistellut George Staples puolusti elokuvaa Toronto Telegram -lehdelle antamassaan haastattelussa. H\xc3\xa4nen mukaansa A. W. Lawrence ei ollut veljens\xc3\xa4 mukana sodassa, eik\xc3\xa4 tiennyt mink\xc3\xa4lainen h\xc3\xa4n siell\xc3\xa4 oli._NEWLINE_Brittil\xc3\xa4isen historioitsija Jeremy Wilsonin mukaan elokuva omaksui k\xc3\xa4sikirjoittajiltaan Michael Wilsonilta ja Robert Boltilta voimakkaan sodanvastaisen sanoman. Wilsonin mukaan elokuvan juoni sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi monia kronologisia ja maantieteellisi\xc3\xa4 virheit\xc3\xa4 ilman erityist\xc3\xa4 syyt\xc3\xa4. Suuri osa v\xc3\xa4liaikaa edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 puoliskosta kuvattiin ennen kuin Bolt toimitti elokuvan j\xc3\xa4lkipuoliskon k\xc3\xa4sikirjoituksen. Bolt oli samoihin pid\xc3\xa4tettyn\xc3\xa4 liittyen toimintaansa ydinaseita vastustavassa CND-j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja joutui Spiegelin painostamaksi. Wilsonin mukaan elokuvan j\xc3\xa4lkipuolisko poikkeaa historialliselta kannalta viel\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n faktoista, ja h\xc3\xa4n arvelee sen saaneen vaikutteita Boltin henkil\xc3\xb6kohtaisista poliittisista n\xc3\xa4kemyksist\xc3\xa4._NEWLINE_Wilsonin mukaan elokuvan juoni laiminly\xc3\xb6 historiallisia faktoja draaman saavuttamiseksi, sek\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4sikirjoittajan dramaattisia teemoja ja n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4, joita ovat esimerkiksi Lawrencen ambivalenttinen seksuaalisuus, masokismi ja egoismi. Lis\xc3\xa4ksi Lawrencessa nostetaan esiin antisankarillisia piirteit\xc3\xa4, kuten verenhimo. Wilson n\xc3\xa4kee, ett\xc3\xa4 arabien saavuttama voitto kuvataan elokuvassa tuloksettomana, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi elokuva antaa ilman historiallista tukea vaikutelman, ett\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 britit ett\xc3\xa4 arabit k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t Lawrencea kyynisesti hyv\xc3\xa4kseen. Wilsonin mukaan elokuvassa n\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n dramaattisesti, miten Lawrencen johtamat kapinalliset hupenevat taistelun edetess\xc3\xa4, vaikka suuremmassa mittakaavassa n\xc3\xa4in ei historian valossa ollut. Lis\xc3\xa4ksi Wilsonin mielest\xc3\xa4 elokuvassa on painotettu erityisesti Deraassa tapahtuneen v\xc3\xa4likohtauksen vaikutusta Lawrencen henkil\xc3\xb6kohtaiseen tragediaan._NEWLINE_Elokuvan keskeisist\xc3\xa4 roolihahmoista nelj\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 Lawrence, Allenby, Faisal ja Auda ibu Tayi \xe2\x80\x93 perustuvat Wilsonin mukaan oikeisiin henkil\xc3\xb6ihin, tosin n\xc3\xa4iden henkil\xc3\xb6iden kuvaaminen elokuvassa on her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt kritiikki\xc3\xa4. Nelj\xc3\xa4 muuta keskeist\xc3\xa4 hahmoa \xe2\x80\x93 Dryden, eversti Brighton, Sherif Ali ja Jackson Bentley \xe2\x80\x93 luotiin edustamaan useampia henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja erilaisia teemoja. Wilsonin mukaan Dryden n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 saaneen vaikutteita D. G. Hogarthista ja Ronald Storrsista. Bolt katsoo, ett\xc3\xa4 eversti Brighton edustaa perinteist\xc3\xa4 brittil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4dyllisyytt\xc3\xa4, jossa Lawrence nostaa esiin vuoroin ihailua ja tyrmistyst\xc3\xa4. Wilson taas n\xc3\xa4kee, ett\xc3\xa4 hahmon uskottavuudesta huolimatta se ei kuitenkaan perustu oikeaan henkil\xc3\xb6\xc3\xb6n. Boltin mukaan Sherif Ali edustaa orastavaa arabinationalismia. Wilsonin mukaan kukaan yksitt\xc3\xa4inen arabijohtaja ei kuitenkaan ollut Lawrencen seurassa niin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin elokuvassa n\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n. Boltin mukaan Jackson Bentley, Lawrencea seuraava lehdist\xc3\xb6agentti, edustaa sensaatiohakuista lehdist\xc3\xb6\xc3\xa4. Wilsonin mukaan Lowell Thomas, johon hahmo perustuu, oli tosiasiassa Lawrencea nuorempi ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurassa ainoastaan viikon.\n_START_SECTION_\nMuut tuotannot\n_START_PARAGRAPH_\nRalph Fiennesin t\xc3\xa4hditt\xc3\xa4m\xc3\xa4 televisioelokuva A Dangerous Man: Lawrence After Arabia (1992) seuraa Lawrencea ja prinssi Faisalia Pariisin rauhankonferenssissa. Werner Herzogin ohjaamassa Gertrude Bellin el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerrallisessa elokuvassa Queen of the Desert (2015) Lawrencea n\xc3\xa4yttelee Robert Pattinson.'