b'\n_START_ARTICLE_\nKansainv\xc3\xa4linen yleissopimus siirtoty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten ja heid\xc3\xa4n perheenj\xc3\xa4sentens\xc3\xa4 oikeuksista\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nIlman valtion kansalaisuutta ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4t ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4t ovat eritt\xc3\xa4in huonosti kohdeltu ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4ryhm\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden vastaanottajavaltio ei usein tunnusta ja suojele monia heit\xc3\xa4 koskevia ihmisoikeuksia, vaikka se tunnustaisi ja suojelisi samoja ihmisoikeuksia niiden kohdalla, joille se on my\xc3\xb6nt\xc3\xa4nyt valtion kansalaisuuden. Esimerkiksi valtiossa voimassa olevan ty\xc3\xb6lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6n kiert\xc3\xa4minen ja mit\xc3\xa4t\xc3\xb6iminen siirtoty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden kohdalla on yleist\xc3\xa4._NEWLINE_Ihmisoikeuksien toteuttamisen parantamiseksi YK:n yleiskokouksessa hyv\xc3\xa4ksyttiin yleissopimus kaikkien siirtoty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten ja heid\xc3\xa4n perheenj\xc3\xa4sentens\xc3\xa4 oikeuksien suojelusta. Yleissopimuksessa m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n siirtolaisten perusoikeudet ilman maantieteellisi\xc3\xa4, sukupuoleen tai ik\xc3\xa4\xc3\xa4n liittyvi\xc3\xa4 rajoituksia. Sopimus hyv\xc3\xa4ksyttiin 18. joulukuuta 1990 Yhdysvaltain New Yorkissa ja se astui kansainv\xc3\xa4lisesti voimaan 1. hein\xc3\xa4kuuta 2003, kun sen oli ottanut k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 20 j\xc3\xa4senvaltiota._NEWLINE_Valtiot, joihin saapuu enemm\xc3\xa4n siirtoty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4, kuin valtiosta l\xc3\xa4htee ulkomaille, ovat olleet haluttomia allekirjoittamaan sopimusta, koska se asettaa niin lailliset kuin laittomatkin ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4t tasavertaiseen asemaan. Kansainv\xc3\xa4linen siirtolaisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, Kansainv\xc3\xa4linen ty\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 ILO, Punainen Risti, ihmisoikeus- ja kansalaisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t ovat aktiivisesti ajaneet sopimuksen ratifiointia._NEWLINE_Siirtolaisia vastaanottavat l\xc3\xa4nsimaat eiv\xc3\xa4t ole ratifioineet sopimusta, vaikka valtaosa siirtolaisista el\xc3\xa4\xc3\xa4 Euroopassa ja Pohjois- Amerikassa. Muutkaan paljon ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 vastaanottavat valtiot, kuten Australia, Persianlahden Arabimaat ja Intia, eiv\xc3\xa4t ole ratifioineet sopimusta._NEWLINE_Useimmat sopimusmaista ovat siirtolaisten l\xc3\xa4ht\xc3\xb6maita kuten Meksiko, Marokko ja Filippiinit. N\xc3\xa4ille maille sopimuksen tavoitteena on suojella ulkomailla asuvia kansalaisia. Filippiineill\xc3\xa4 sopimus allekirjoitettiin sen j\xc3\xa4lkeen kun useita maan kansalaisia oli kohdeltu ala-arvoisesti ulkomailla.  N\xc3\xa4m\xc3\xa4 maat toimivat my\xc3\xb6s siirtolaisten l\xc3\xa4pikulku- ja kohdemaina ja sopimuksen mukaisesti kaikkien maiden pit\xc3\xa4\xc3\xa4 suojella yht\xc3\xa4 lailla  maassaan toimivia siirtolaisia.\n_START_SECTION_\nSopimustilanne Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2004 kansanedustaja Rosa Meril\xc3\xa4inen (vihr.) teki eduskunnassa kirjallisen kysymyksen siit\xc3\xa4, miksi Suomi ei ole viel\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n liittynyt sopimukseen. Suomen ulkoministeri Erkki Tuomioja (sdp) vastasi, ett\xc3\xa4 Suomi harkitsi 1990-luvun alussa lausuntokierroksen j\xc3\xa4lkeen liittymist\xc3\xa4. Sopimusta ei Tuomiojan mukaan allekirjoitettu, koska sit\xc3\xa4 pidettiin monin paikoin puutteellisena. Siirtoty\xc3\xb6l\xc3\xa4isen k\xc3\xa4site ei h\xc3\xa4nen mukaansa erityisen hyvin vastaa "nykyist\xc3\xa4 ajattelua maahanmuuton perusteista ja maahanmuuttajien asemasta". Sopimus kattaa Tuomiojan mukaan siirtoty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten oikeudet liian laajasti ja yksityiskohtaisesti, esimerkiksi oikeuden el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kiellon kiduttaa ihmist\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4llekk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 muiden Suomea sitovien kansainv\xc3\xa4listen ihmisoikeussopimusten kanssa. Ihmisoikeudet koskevat Tuomiojan mukaan yleisesti kaikkia "valtion oikeudenk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6piiriin" kuuluvia, joten sopimuksen ei h\xc3\xa4nen mukaansa "tuo merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 lis\xc3\xa4arvoa siirtoty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten ihmisoikeuk\xc2\xadsien toteutumiselle"._NEWLINE_Sopimus sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 valtioiden v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 velvoitteita oikeudenmukaisen siirtolaishallinnon luomisesta. Koska ihmisoikeudet ovat yksil\xc3\xb6n oikeuksia, voivat sellaiset s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset olla Tuomiojan mielest\xc3\xa4 "ihmisoikeusvelvoitteiden kohdentumista h\xc3\xa4m\xc3\xa4rt\xc3\xa4vi\xc3\xa4". Tuomioja perusteli, ett\xc3\xa4 "muutkaan EU-maat eiv\xc3\xa4t ole sopimukseen liittyneet". H\xc3\xa4n kuitenkin my\xc3\xb6nsi, ett\xc3\xa4 "voi olla aiheellista pohtia", olisiko "erillisell\xc3\xa4 [sopimukseen sis\xc3\xa4ltyv\xc3\xa4n valvontamekanismin kaltaisella] valvontamekanismilla siirtoty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten oikeuksia vahvistava vaikutus". Tuomiojan mukaan "ulkomaalaisten oikeuksien toteutuminen on [kuitenkin jo] s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti esill\xc3\xa4 Suomen ihmisoikeuksiin perustuvan raportoinnin yhteydess\xc3\xa4"._NEWLINE_Tuomiojan mukaan ulkoministeri\xc3\xb6n tarkoitus oli l\xc3\xa4hiaikoina [vuonna 2004] k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4\xc3\xa4 lausuntokierros siit\xc3\xa4, tulisiko Suomen harkita sopimuksen ottamista k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, koska se on tullut hiljattain voimaan._NEWLINE_Maaliskuussa 2011 Suomen ammattiliittojen keskusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t Akava, SAK ja STTK ilmoittivat ulkoministeri\xc3\xb6lle kannattavansa sopimuksen voimaansaattamista. Niiden mukaan voimaansaattamiselle "ei ole esteit\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 Suomen lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6 vastaa jo nyt p\xc3\xa4\xc3\xa4osiltaan yleissopimusta. Sopimuksen voimaansaattaminen olisi kuitenkin t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 siten Suomi toisi esiin ulkomaisten ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden oikeudet ja parantaisi heid\xc3\xa4n asemaansa Suomessa. Laittamalla sopimuksen voimaan Suomi ilmaisisi my\xc3\xb6s tukensa YK:n ty\xc3\xb6lle._NEWLINE_Vuonna 2017 Chile, Egypti, Filippiinit, Guatemala, Honduras, Indonesia, Mosambik, Uruguai ja Venezuela kehottivat YK:n ihmisoikeuksien Yleismaailmallisessa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aikaistarkastelussa Suomea maasta riippuen joko saattamaan sopimuksen voimaan tai harkitsemaan voimaansaattamista tai jatkamaan voimaanlaittamisen harkitsemista. Uruguai kehotti my\xc3\xb6s tunnustamaan sopimusta valvovan komitean toimivallan. Bangladesh kehotti yleisemmin jatkamaan jatkamaan etenkin siirtoty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden syrjinn\xc3\xa4n vastaisia toimia. Suomen hallitus (sosiaali- ja terveysministeri Pirkko Mattila (ps.) ilmoitti, ett\xc3\xa4 Juha Sipil\xc3\xa4n hallitus on p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt olla ottamatta sopimusta k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n.'