b'\n_START_ARTICLE_\nIsku (musiikki)\n_START_PARAGRAPH_\nIsku on s\xc3\xa4vellysten ajallinen perusyksikk\xc3\xb6, joista tahti koostuu._NEWLINE_Iskujen yhteiskeston tahdissa voidaan katsoa jakautuvan iskuyksik\xc3\xb6ihin, joskin tahti voidaan jakaa muullakin tavoin. Samaten s\xc3\xa4vellysten iskuyksik\xc3\xb6iden soittonopeudesta voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 termi\xc3\xa4 iskua minuutissa (engl. beats per minute), joka on synonyymi metronomiluvulle. Kolmas yleinen termi esitysnopeudelle on tempo.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nNotaatiomerkinn\xc3\xb6issa on k\xc3\xa4ytetty iskujen kestoon liittyvi\xc3\xa4 pitki\xc3\xa4 eli nelj\xc3\xa4n kokonuotin pituisia longa-merkint\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja kaksoiskokonuotin pituisia brevis-aika-arvomerkint\xc3\xb6j\xc3\xa4 jo 1200\xe2\x80\x931400-luvuilla. Paperin kehittymisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 yleistyiv\xc3\xa4t lyhyempikestoiset merkinn\xc3\xa4t, semispondee eli kokonuotti sek\xc3\xa4 spondee eli puolinuotti. Nelj\xc3\xa4sosapitk\xc3\xa4t aika-arvomerkinn\xc3\xa4t tai nuotit alkoivat olla yleisi\xc3\xa4 Barokin aikaan.'