b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4h\xc3\xa4 Mustaj\xc3\xa4rvi (Yl\xc3\xb6j\xc3\xa4rvi)\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pituus on 1,7 kilometri\xc3\xa4, leveys 600 metri\xc3\xa4 ja sen pinta-ala on 45 hehtaaria. Se sijaitsee noin viisi kilometri\xc3\xa4 Aurej\xc3\xa4rven kirkolta pohjoiseen aivan Aurej\xc3\xa4rven koillispuolella. Sen l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on kangasmets\xc3\xa4\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4rvi on valuma-alueensa laskuojien viimeinen j\xc3\xa4rviallas ennen laskemistaan Aurej\xc3\xa4rveen. Siihen laskee kymmenen mets\xc3\xa4ojaa, joista suurin on Heinuun laskuoja. Etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 V\xc3\xa4h\xc3\xa4 Mustaj\xc3\xa4rveen laskee Jakopuron reitti, joka on Paskolammen, Kivij\xc3\xa4rven, nimett\xc3\xb6m\xc3\xa4n lammen, Hirsilammin, Sivinlampien, Pikku Vehkoslammin, Iso Vehkoslammin ja Pit\xc3\xa4m\xc3\xa4lammin yhteinen laskuoja. Iso Vehkoslammiin laskevat viel\xc3\xa4 id\xc3\xa4st\xc3\xa4 Koukerolammien ja Pohjalammin yhteinen laskuoja Myllyoja. V\xc3\xa4h\xc3\xa4 Mustaj\xc3\xa4rven oma laskuoja Riitinoja laskee 1,8 kilometri\xc3\xa4 Aurej\xc3\xa4rven Riitinlahteen ja toista 600 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 vanhempaa haaraa Vanhaojaa my\xc3\xb6ten Riitinniemen poikki Kartiskasaaren suojaan. Veden laskennallinen vaihtuvuus on 42 vuorokautta. Rantaviivan pituus on 5,0 kilometri\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sijaitsee nelj\xc3\xa4 maatilaa ja toistakymment\xc3\xa4 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet yhdystielt\xc3\xa4 3350, joka ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven luusuan j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVedenlaatu\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4h\xc3\xa4 Mustaj\xc3\xa4rven vedenlaatua on tutkittu vuosien 1981, 1983, 1989, 1992, 2000 ja 2013 talvina. Veden v\xc3\xa4ri on eritt\xc3\xa4in tummaa ja se on kirkasta, humuspitoisuus on korkea ja veden happamuustaso eli pH on matala. Humuksen suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvattaa suuresti veden kemiallista hapenkulutusta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 reaalisoituu talvella, kun j\xc3\xa4\xc3\xa4n alla happivajetta alkaa synty\xc3\xa4. Onneksi veden nopea vaihtuminen est\xc3\xa4\xc3\xa4 hapen kulumista loppuun saakka happikadoksi. J\xc3\xa4rvi on pahasti happamoitunut. Talvella sen pH-taso alittaa arvon 5,0. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ei ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n puskurointikyky\xc3\xa4 happamoitumista vastaan. Veden ravinnepitoisuudet olivat fosforin osalta korkeimmillaan 1980-luvun alussa, mutta ravinteiden pitoisuudet ovat laskeneet koko ajan. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rvi on rehevyystaso on vaihdellut liev\xc3\xa4sti rehev\xc3\xa4n ja rehev\xc3\xa4hk\xc3\xb6n humusj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven seuranta-arvot my\xc3\xb6t\xc3\xa4ilev\xc3\xa4t valuma-alueen yl\xc3\xa4juoksun j\xc3\xa4rvien arvoja, koska veden vaihtuvuus on suurta. Kesien tilanteista ei ole tutkittua tietoa. J\xc3\xa4rven vedenlaatu on vain v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tasolla.'