b'\n_START_ARTICLE_\nKarlismi\n_START_PARAGRAPH_\nKarlismi on konservatiivinen liike, joka alun perin ajoi Carlos V:st\xc3\xa4 periytyv\xc3\xa4n Bourbonien sukuhaaran oikeutta Espanjan kruunuun ja absoluuttisen monarkian palauttamista Espanjaan. He eiv\xc3\xa4t hyv\xc3\xa4ksyneet naispuolista hallitsijaa, ja vetosivat siin\xc3\xa4 keskiaikaiseen Lex Salica -s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nKarlismin synty\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1830 kuningas Ferdinand VII muutti kruununperimysj\xc3\xa4rjestyksen tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 Isabellan hyv\xc3\xa4ksi. Karlistit eiv\xc3\xa4t tunnustaneet t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ja tukivat Molinan kreivin, Ferdinandin veljen Don Carlosin (1788\xe2\x80\x931855) oikeutta kruunuun. Liikeen syntyyn vaikutti my\xc3\xb6s pettymys ranskalaisen Bourbon-hallitsijasuvun Espanjassa hallinneeseen sukuhaaraan (Borbon y Borbon). Maa ajautui vuoteen 1839 asti kest\xc3\xa4neeseen Espanjan vuosien 1834\xe2\x80\x931839 sis\xc3\xa4llissotaan, jossa olivat vastakkain Isabellan kannattajat ja karlistit (joita tukivat Katalonian nationalistit). Sota p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Isabellan voittoon.\n_START_SECTION_\nKarlismi 1900-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\nKarlismi oli vahvimmilaan 1830-luvulla, mutta se koki uudelleenher\xc3\xa4\xc3\xa4misen vuoden 1898 Yhdysvaltoja vastaan k\xc3\xa4ydyn sodan j\xc3\xa4lkeen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen se oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 osapuolena vuosien 1936\xe2\x80\x931939 Espanjan sis\xc3\xa4llissodassa, jonka j\xc3\xa4lkeen se oli osa Caudillo, generalissimo Francisco Francon hallintoa aina vuoteen 1975 asti.\n_START_SECTION_\nKarlismi 2000-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\nKarlistinen liike el\xc3\xa4\xc3\xa4 edelleen Espanjassa, mutta se toimii Espanjan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4npolitiikan ulkopuolella. Vaikka karlismi syntynyt kruununperimyskiistan my\xc3\xb6t\xc3\xa4, se on my\xc3\xb6s ideologia ja yhteiskunnallinen ajattelutapa. Karlistien iskulause Dios, Patria y Rey (Jumala, is\xc3\xa4nmaa ja kuningas) kiteytt\xc3\xa4\xc3\xa4 liikkeen aatteelliset peruspilarit. Historiansa aikana ideologia on korostanut vastavallankumouksellisuutta, is\xc3\xa4nmaallisuutta, monarkismia, konservatismia ja katolilaisuutta.'