b'\n_START_ARTICLE_\nMylai (Sisilia)\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nMylai sijaitsi Sisilian pohjoisrannikolla noin 48 kilometri\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen saaren koillisk\xc3\xa4rjest\xc3\xa4 Peloroksen niemest\xc3\xa4 ja noin 32 kilometri\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n Tyndariin kaupungista. Strabon tosin mainitsee et\xc3\xa4isyyden kumpaankin olleen noin 40 kilometri\xc3\xa4. Mylai oli koko pohjoisrannikon ainoa kreikkalaiskaupunki Himeran ohella; Thukydides tosin lukee t\xc3\xa4llaiseksi vain Himeran, koska Mylai ei ollut t\xc3\xa4ysin itsen\xc3\xa4inen._NEWLINE_Kaupunki oli rakennettu kallioiselle kukkulalle, joka sijaitsee nykyisen Capo di Milazzon niemen p\xc3\xa4\xc3\xa4saareen yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kannaksella, toisin sanoen samalla paikalla, jossa sijaitsee my\xc3\xb6s nykyisen Milazzon kaupungin vanhakaupunki. Koko niemen pituus on noin 6,5 kilometri\xc3\xa4, ja sen k\xc3\xa4rjest\xc3\xa4 oli noin 24 kilometri\xc3\xa4 Aiolisten saarten etel\xc3\xa4isimm\xc3\xa4lle saarelle Hieralle (nyk. Liparisaarten Vulcano). Niemi muodosti it\xc3\xa4puolelleen erinomaisen luonnonsataman._NEWLINE_Mylain kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu noin 75 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 on kaupunkia id\xc3\xa4n ja l\xc3\xa4nnen puolelta ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ineen rannikkotasangon koko. Alue tunnettiin nimell\xc3\xa4 Myla\xc4\xabtis (kh\xc5\x8dra) (\xce\x9c\xcf\x85\xce\xbb\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xcf\x84\xce\xb9\xcf\x82 (\xcf\x87\xcf\x8e\xcf\x81\xce\xb1)) ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n tasanko nimell\xc3\xa4 Mylaintasanko (\xce\x9c\xcf\x85\xce\xbb\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xce\xbd \xcf\x80\xce\xb5\xce\xb4\xce\xaf\xce\xbf\xce\xbd, Mylaion pedion). Rannikolla Mylain it\xc3\xa4puolella sijaitsi pieni Naulokhoksen kaupunki tai kyl\xc3\xa4. Antiikin l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 mainitaan my\xc3\xb6s toinen Mylain l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijainnut pieni kaupunki Artemision, joka sekin on sijoitettu Mylaista it\xc3\xa4\xc3\xa4n. Jossakin kaupungin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 virtasi Longanos-joki ja kohosi Thoraks-vuori, mutta niiden paikkoja ei tunneta.\n_START_SECTION_\nArkaainen ja klassinen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nMylain l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 oli saaren alkuper\xc3\xa4isen ei-kreikkalaisen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n asutusta jo pronssikaudella ja varhaisella rautakaudella. Kreikkalaisessa mytologiassa Mylain Artemisionin seutu esiintyy paikkana, jossa Odysseuksen miehist\xc3\xb6n surmaama Helioksen karja laidunsi._NEWLINE_Mylain kaupunki perustettiin Zanklen kaupungin siirtokuntana vuonna 717/716 eaa. Vaikka kaupunki on luettu polikseksi eli kaupunkivaltioksi, sit\xc3\xa4 pidettiin aina Zanklen eli my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n Messenen alaisena linnoituksena ja tukikohtana. Se ei ollut koskaan poliittisesti erityisen itsen\xc3\xa4inen tai muutoinkaan noussut kovin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi, vaan sen vaiheet seuraavat em\xc3\xa4kaupungin vaiheita. Mylai oli kuitenkin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 linnoitus ja hyv\xc3\xa4 satama, ja keskeisess\xc3\xa4 roolissa zanklelaisten valvoessa intressej\xc3\xa4\xc3\xa4n saaren pohjoisrannikolla. Kaupungin kansalaisesta k\xc3\xa4ytettiin etnonyymi\xc3\xa4 Myla\xc3\xaft\xc4\x93s (\xce\x9c\xcf\x85\xce\xbb\xce\xb1\xce\x90\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82) tai Mylaios (\xce\x9c\xcf\x85\xce\xbb\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xcf\x82). _NEWLINE_Mylain zanklelaiset osallistuivat Himeran perustamiseen vuonna 648 eaa. Muutoin kaupungin varhaisista vuosista tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n antiikin l\xc3\xa4hteist\xc3\xa4 vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Lakheen johtama Ateenan laivasto, joka oli asettunut Rhegioniin, hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Mylaihin vuonna 427 eaa. Kaupungissa oli suuri messenel\xc3\xa4isten varuskunta, mutta se joutui antautumaan ateenalaisille ja n\xc3\xa4iden liittolaisille, jotka hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t sielt\xc3\xa4 edelleen Messeneen itseens\xc3\xa4._NEWLINE_Karthagolaisten tuhottua Messenen Himilkonin johdolla Mylai vaikuttaa saaneen itsen\xc3\xa4isyyden joksikin aikaa. Vuonna 394 eaa. rhegionlaiset huolestuivat siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Syrakusan tyranni Dionysios pyrki her\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n messenen j\xc3\xa4lleen henkiin, koska katsoivat hankkeen olleen suunnattua heit\xc3\xa4 itse\xc3\xa4\xc3\xa4n vastaan. Siksi rhegionlaiset asettivat Naksoksesta ja Katanesta maanpakoon joutuneet Mylaihin, jotta kaupunki toimisi vastavoimana Messenen uudelle nousulle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 suunnitelma kuitenkin ep\xc3\xa4onnistui, ja messenel\xc3\xa4iset saivat Mylain takaisin hallintaansa.\n_START_SECTION_\nHellenistinen ja roomalainen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nMylai esiintyy seuraavan kerran historiassa Timoleonin tekem\xc3\xa4n vuonna 344 eaa. alkaneen Sisilian sotaretken aikaan. Vuonna 315 eaa. Mylain valtasi Agathokles ennen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4\xc3\xa4n Messeneen, mutta h\xc3\xa4n joutui pian palauttamaan kaupungin takaisin messenel\xc3\xa4isille. Hieron II voitti mamertiinit taistelussa Longanos-joella Mylain l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 vuonna 270 eaa._NEWLINE_Gaius Duilius sai Rooman ensimm\xc3\xa4isen meritaisteluvoiton karthagolaisista Mylain taistelussa kaupungin edustalla ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 puunilaissodassa vuonna 260 eaa. Voiton toi se, ett\xc3\xa4 taistelussa k\xc3\xa4ytettiin ensimm\xc3\xa4isen kerran corvuksia, ja roomalaiset saivat niill\xc3\xa4 vallatuksi 50 vihollislaivaa. Mylai s\xc3\xa4ilyi my\xc3\xb6s Rooman vallan aikana riippuvaisena Messenest\xc3\xa4, jolla oli liittolaiskaupungin (foederata civitas) asema. Siksi se ei esiinny Ciceron puheessa Verrest\xc3\xa4 vastaan._NEWLINE_Octavianuksen laivastoa komentanut Agrippa voitti Sextus Pompeiuksen Mylain l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 vuonna 36 eaa. H\xc3\xa4nen laivastonsa l\xc3\xa4hestyi Mylaita Hieran saarelta, jossa oli ollut asemissa, kun taas Pompeiuksen laivat olivat Mylain rannoilla. Voittonsa j\xc3\xa4lkeen Agrippa valtasi Mylain sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisen Tyndariin, ja voitti hieman my\xc3\xb6hemmin Pompeiuksen uudelleen lopullisesti Mylain ja Naulokhoksen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Pliniuksen aikana Mylai oli saanut tavallisen roomalaiskaupungin (municipium) aseman. Kaupunki ei kuitenkaan koskaan vaikuta olleen erityisen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4, ja j\xc3\xa4i kyseisell\xc3\xa4 aikakaudella Tyndariin varjoon. Paikka s\xc3\xa4ilyi kuitenkin t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 linnoituspaikkana edelleen keskiajalla.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nMylain akropoliina toimi sama kukkula, jolla nykyisin sijaitsee Milazzon keskiaikainen linna Castello di Milazzo. Kaupunki sijaitsi alun perin kokonaan ylh\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kukkulalla, ja sen oletetaan levitt\xc3\xa4ytyneen my\xc3\xb6hemmin kukkulan rinteille sek\xc3\xa4 rannikolle p\xc3\xa4in ainakin sataman suuntaan. Kukkulalla ei ole s\xc3\xa4ilynyt antiikin aikaisia j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Kaupunki on ollut ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity muurein, mutta niist\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n ei ole s\xc3\xa4ilynyt osia. Arkeologisiin l\xc3\xb6yt\xc3\xb6ihin lukeutuu p\xc3\xa4\xc3\xa4asisassa hautoja keskiselt\xc3\xa4 pronssikaudelta 1400\xe2\x80\x931200-luvuilta eaa. ja varhaiselta rautakaudelta 1000\xe2\x80\x93800-luvuilta eaa. hellenistille kaudelle, sek\xc3\xa4 aina roomalaiselle ja varhaisbysanttilaiselle kaudelle 400\xe2\x80\x93600-luvuille jaa. saakka. Milazzon Pyh\xc3\xa4n Franciscuksen luostarista on l\xc3\xb6ydetty roomalaisaikainen mosaiikki.'