b'\n_START_ARTICLE_\nMeksikon itsen\xc3\xa4isyyssota\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nPoliittinen tilanne 1800-luvun alun Uudessa Espanjassa oli ep\xc3\xa4vakaa. Vuonna 1810 Uuden Espanjan asukasluku oli noin 6 miljoonaa. Heist\xc3\xa4 noin 15\xc2\xa0000 oli espanjalaisia eli peninsulaareja. Heist\xc3\xa4 noin puolet oli sotilaita. Kreoleja oli noin miljoona ja afrikkalaistaustaisia orjia noin 10\xc2\xa0000. Loput olivat joko intiaaneja tai sekarotuisia. Kasvava v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli heikent\xc3\xa4nyt elinolosuhteita ja alueella oli my\xc3\xb6s taloudellisia vaikeuksia elintarvikkeiden hinnan muutosten ja palkkojen alenemisen takia. Sadonkorjuu vuonna 1809 ep\xc3\xa4onnistui, mik\xc3\xa4 johti n\xc3\xa4lk\xc3\xa4\xc3\xa4n laajoilla alueilla. My\xc3\xb6s ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myysaste oli korkea._NEWLINE_Ranskan keisari Napoleon I oli asettanut em\xc3\xa4maassa valtaistuimelle oman veljens\xc3\xa4 Joseph Bonaparten hallitsijanimell\xc3\xa4 Jos\xc3\xa9 I. Uudessa Espanjassa yleinen mielipide oli selv\xc3\xa4sti entisen kuningas Ferdinand VII:n puolella. Tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myys ilmeni tottelemattomuutena ja Uuden Espanjan varakuninkaita vaihdettiin useaan otteeseen. Syyskuussa 1808 joukko paikallisia oli jopa pid\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt paikallisen varakuningas Jos\xc3\xa9 de Iturrigarayn. H\xc3\xa4nen tilalleen oli l\xc3\xa4hetetty ensin Pedro de Garibay ja vain hieman my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4netkin korvattiin Francisco Xavier de Lizanalla._NEWLINE_Uudessa Espanjassa v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli jakaantunut nyt itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 kannattaviin ja em\xc3\xa4maan yhteydess\xc3\xa4 pysymist\xc3\xa4 kannattaviin. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vaihtoehtoa kannatti etenkin maan kreoliyl\xc3\xa4luokka, jolle suurten kansanjoukkojen vallankumous saattaisi olla poliittisesti vaarallinen. Osa kreoleista oli kuitenkin jo alkanut laatia suunnitelmia itsen\xc3\xa4isyyden puolesta. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1810 t\xc3\xa4llainen joukko kokoontui Quer\xc3\xa9tarossa, jonka mukaan heid\xc3\xa4t tunnettiin Quer\xc3\xa9taron salaliittolaisina. Mukana oli pienen Doloresin kyl\xc3\xa4n pappi Miguel Hidalgo, josta tuli sittemmin itsen\xc3\xa4isyysliikkeen johtohahmo.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4inen vaihe\n_START_PARAGRAPH_\nSalaliittolaiset sopivat yritt\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vallankumousta saman vuoden lokakuussa, mutta pian he saivat tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 viranomaisten saaneen vihi\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n suunnitelmistaan. Monet salaliittolaiset vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t suunnitelmasta, mutta syyskuussa Hidalgo yllytti seurakuntansa kapinaan espanjalaisia vastaan sanoen Guadalupen neitsyen suojelevan kapinallisia. Kapinan (El Grito de Dolores) alkamisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4 16. syyskuuta on nykyisin Meksikon itsen\xc3\xa4isyysp\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Doloresin kapinallisiin liittyi nopeasti v\xc3\xa4ke\xc3\xa4. Vain parin kuukauden kuluttua Hidalgo johti jo 50\xc2\xa0000 henkil\xc3\xb6n joukkoa. Mukana oli maaty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4, kaivosty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4, miehi\xc3\xa4 ja naisia, mestitsej\xc3\xa4 ja intiaaneja. Kapinasta muodostuikin my\xc3\xb6s luokkasota ja kapinoitsijoiden viha kohdistui espanjalaisten lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s kreoliyl\xc3\xa4luokkaan, kuten maanomistajiin ja kauppiaisiin. Luokkasota vieraannutti osan aiemmin my\xc3\xb6t\xc3\xa4mielisesti kapinallisiin suhtautuneista kreoleista ja sodan aikana heit\xc3\xa4 taistelikin kapinallisia vastaan espanjalaisten ohella._NEWLINE_Hidalgolla ei ollut selke\xc3\xa4\xc3\xa4 suunnitelmaa kapinansa suhteen. Kapinalliset valtasivat suurimmillaan alueita tukialueeltaan Meksikon keskiosista aina Tyynenmeren rannikolta Atlantille. P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki M\xc3\xa9xico oli kuitenkin edelleen espanjalaisten k\xc3\xa4siss\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 Hidalgo rohjennut hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 vastaan. Sodan pitkittyess\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen kapinallistensa rivit alkoivat harventua ja tammikuussa 1811 uuden varakuningas Francisco Xavier Venegasin joukot ottivat voiton paljon suuremmasta kapinallisarmeijasta. Hidalgo pakeni kohti pohjoista, kunnes h\xc3\xa4n j\xc3\xa4i vangiksi maaliskuussa 1811. Muutamaa kuukautta my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4net teloitettiin._NEWLINE_Kapinallisia johti nyt toinen pappi, Jos\xc3\xa9 Mar\xc3\xada Morelos. Morelos oli sotilasjohtajana edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kyvykk\xc3\xa4\xc3\xa4mpi. Kapinallisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli v\xc3\xa4hentynyt selv\xc3\xa4sti huipustaan, mutta Morelos muutti kapinallisten joukot tehokkaaksi ja iskukykyiseksi armeijaksi. H\xc3\xa4n ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n ottanut suoraan yhteen espanjalaisten kanssa. Pikku hiljaa h\xc3\xa4n sai vallattua alueita espanjalaisilta. Vuoteen 1813 menness\xc3\xa4 kapinalliset hallitsivat Acapulcon rannikkoa, Oaxacaa ja p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki M\xc3\xa9xicon etel\xc3\xa4puolisia alueita. Morelos j\xc3\xa4rjesti my\xc3\xb6s Chilpancingossa kokouksen, jossa Meksiko julistettiin itsen\xc3\xa4iseksi. Maalle laadittiin my\xc3\xb6s sen ensimm\xc3\xa4inen perustuslaki. Kapinallisilla oli n\xc3\xa4in nyt selke\xc3\xa4 tavoite, t\xc3\xa4ysi itsen\xc3\xa4isyys Espanjasta, tasavalta, sosiaalinen ja rodullinen tasa-arvo, sek\xc3\xa4 orjuuden lakkauttaminen. Morelos j\xc3\xa4i kuitenkin Hidalgon tapaan vangiksi marraskuussa 1815 ja h\xc3\xa4net teloitettiin kuukautta my\xc3\xb6hemmin.\n_START_SECTION_\nSodan toinen vaihe\n_START_PARAGRAPH_\nKapina oli nyt hiipunut, muttei sammunut. Etel\xc3\xa4-Meksikossa Vicente Guerrero ja F\xc3\xa9l\xc3\xadx Fern\xc3\xa1ndez (Guadalupe Victoria) johtivat sissisotaa espanjalaisia vastaan. Vuonna 1817 espanjalainen sotilas Francisco Xavier Mina saapui puolestaan Meksikoon "Meksikon tasavallan vapautusarmeijaksi" kutsumansa 300 miehen joukon johdossa. Minan sotaretki Meksikossa alkoi lupaavasti, mutta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi h\xc3\xa4nen teloitukseensa vain muutamaa kuukautta my\xc3\xb6hemmin. Ennen saapumistaan Meksikoon h\xc3\xa4n oli taistellut kuninkaaksi j\xc3\xa4lleen noussutta Ferdinand VII:t\xc3\xa4 vastaan Espanjassa. Vuonna 1820 Espanjan nyt liberaalienemmist\xc3\xb6inen cortes rajasi kuninkaan valtaa. Meksikossa uusi poliittinen tilanne jakoi tilannetta uudelleen em\xc3\xa4maata kannattaneisiin peninsulaareihin, kun taas konservatiivit kuten kirkko, aristokraatit ja maanomistajat k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t nyt liberaaleja uhkana pit\xc3\xa4en itsen\xc3\xa4isyyden kannalle. Konservatiivit alkoivat taistella itsen\xc3\xa4isyyden ja monarkian puolesta ja edelleen olemassa olleet tasavaltalaiset itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 kannattavat lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t vastaavasti omaa toimintaansa._NEWLINE_Konservatiivien merkkihahmoksi osoittautui aiemmin kapinallisia vastaan taistellut kenraali Agust\xc3\xadn de Iturbide. H\xc3\xa4n sai uhkakuvia maalailemalla varakuningas Juan Ruiz de Apodcalta komentoonsa 2\xc2\xa0500 miehen joukon. Iturbide oli uskotellut tarvitsevansa joukkoja hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen tasavaltalaisia vastaan, mutta sen sijaan h\xc3\xa4n liittoutuikin Vicente Guerreron kanssa. Helmikuussa 1821 julkaistiin niin sanottu Igualan suunnitelma (Plan de Iguala). Sen vaatimuksia olivat itsen\xc3\xa4isyys kuningaskuntana, kreolien ja peninsulaarien tasa-arvo, sek\xc3\xa4 katolilaisen kirkon aseman kunnioitus. Sota muuttui nyt muutamassa kuukaudessa kapinallisten eduksi. Helmikuussa 1821 Meksikoon saapui uusi varakuningas Juan O\'Donoj\xc3\xba, mutta h\xc3\xa4n ei voinut en\xc3\xa4\xc3\xa4 muuttaa sodan suuntaa. Elokuussa O\'Donoj\xc3\xba solmi C\xc3\xb3rdoban sopimuksen, jolla h\xc3\xa4n tunnusti Meksikon itsen\xc3\xa4isyyden. 27. syyskuuta Iturbiden joukot marssivat M\xc3\xa9xicoon ja Meksiko julistettiin itsen\xc3\xa4iseksi 28. syyskuuta.\n_START_SECTION_\nSeuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nEspanjan cortes ei tunnustanut Meksikon itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4, muttei l\xc3\xa4hett\xc3\xa4nyt uusia joukkojakaan. Iturbide valmisteli kuningaskuntaansa yritt\xc3\xa4en etsi\xc3\xa4 sopivaa kuningasehdokasta Euroopasta. Sopivaa ehdokasta ei kuitenkaan l\xc3\xb6ytynyt, jolloin Meksikon kongressi julisti Iturbiden Meksikon keisariksi toukokuussa 1822 hallitsijanimell\xc3\xa4 August\xc3\xadn I. Kuitenkin vain muutaman vuoden kuluta Santa Annan johtama kapina kukisti August\xc3\xadn I:n._NEWLINE_Meksikon esimerkki vauhditti my\xc3\xb6s vuoden 1820 tapahtumista liikkeelle l\xc3\xa4htenytt\xc3\xa4 Keski-Amerikan itsen\xc3\xa4isyysliikett\xc3\xa4. Chiapas ja Guatemala liittyiv\xc3\xa4t Iturbiden houkuttelun j\xc3\xa4lkeen Meksikoon, mutta Iturbidea vastustivat paikalliset liberaalit. Meksikon armeijan saavuttua alueelle yleinen mielipide k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Meksikoa vastaan ja Iturbiden aseman huononnuttua Keski-Amerikan valtiot purkivat liiton Meksikon kanssa ja hein\xc3\xa4kuussa 1823 perustettiin Keski-Amerikan tasavalta. Kaikki Espanjan siirtomaat Etel\xc3\xa4-Amerikan mantereella olivat itsen\xc3\xa4istyneet 1820-liuvun puoliv\xc3\xa4liin menness\xc3\xa4.'