b'\n_START_ARTICLE_\nKalmarin unioni\n_START_SECTION_\nSynty\n_START_PARAGRAPH_\nKalmarin unioni syntyi, kun Tanskan ja Norjan kuningatar Margareeta I valittiin vuonna 1389 Ruotsin hallitsijaksi. Personaalinionin katsotaan kuitenkin varsinaisesti alkaneen Eerik XIII Pommerilaisen kruunajaisista 1397, jolloin kuningatar Margareeta I laaditutti unionikirjeen. Kirjeen sitovuudesta on kuitenkin kiistelty, sill\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 puuttuvat monien osanottajien sinetit. Vaikka Eerik XIII Pommerilainen kruunattiin kuninkaaksi, k\xc3\xa4ytti Margareeta I todellisuudessa valtaa kuolemaansa asti. _NEWLINE_Kalmarin unionin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kset tehtiin etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Tanskassa. Personaalinioni aiheutti lopulta ristiriitoja, sill\xc3\xa4 Ruotsi oli politiikassaan kiinnostunut id\xc3\xa4st\xc3\xa4, nykyisen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n suunnasta (Novgorod, Moskovan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4, joka syntyi 1500-luvulla), kun taas Tanskan intressit suuntautuivat enemm\xc3\xa4n etel\xc3\xa4\xc3\xa4 kohti (Hansaliitto).\n_START_SECTION_\nHajoaminen\n_START_PARAGRAPH_\nKalmarin unioni pysyi koossa vuoteen 1412 asti, jolloin kuningatar Margareeta I kuoli. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen osa ruotsalaisista kapinoi uutta unionikuningasta vastaan. Personaalinioni palautettiin lopulta, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeenkin 1400-luvun historiaa leimasivat Ruotsissa esiintyneet jatkuvat pyrkimykset irrottautua personaaliunionista pysyv\xc3\xa4sti. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti v\xc3\xa4kivaltaisuuksiin sek\xc3\xa4 Ruotsin sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 Tanskan ja Ruotsin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. _NEWLINE_Vuonna 1520 Tanskan kuningas Kristian II hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Ruotsiin ja valloitti samalla Tukholman. Kruunajaisjuhlissaan uusi kuningas teloitutti korkea-arvoisia ruotsalaisia. Tapahtumaa kutsutaan Tukholman veril\xc3\xb6ylyksi. Pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Kalmarin unioni hajosi lopullisesti ja Ruotsin kuninkaaksi nousi Kustaa Vaasa. Norja kuitenkin pysyi Tanskan yhteydess\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen vuoteen 1814 saakka.\n_START_SECTION_\nKalmarin unionin muisto\n_START_PARAGRAPH_\n1800-luvun keskivaiheilla esiintynyt skandinavistinen aate sai innoitusta Kalmarin unionin muistosta. _NEWLINE_Uutta Kalmarin unionia ehdotettiin Ruotsissa vuonna 2009, kun ruotsalainen historiantutkija Gunnar Wetterberg ehdotti Pohjolan liittovaltion perustamista. Dagens Nyheter -lehteen kirjoittamassaan mielipidekirjoituksessa Wetterberg perustelee liittovaltiota monilla synergiaeduilla. Uudessa valtiossa olisi 25 miljoonaa asukasta, ja se olisi maailman kymmenenneksi suurin talousmahti; se j\xc3\xa4tt\xc3\xa4isi j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 muun muassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Brasilian. Suomessa lahtelainen apulaispoliisip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Aimo Ojanen esitti Kalmarin unionin henkiinher\xc3\xa4tt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 vuonna 2006 kirjassaan Eilisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ei ole. Personaaliunionin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungiksi h\xc3\xa4n esitti Maarianhaminaa.'