b'\n_START_ARTICLE_\nAntonio Maura\n_START_PARAGRAPH_\nAntonio Maura y Montaner (2. toukokuuta 1853 Palma, Mallorca \xe2\x80\x93 13. joulukuuta 1925 Torrelodones) oli espanjalainen valtiomies, joka toimi Espanjan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4 viisi kertaa vuosina 1903\xe2\x80\x931904, 1907\xe2\x80\x931909, 1918, 1919 ja 1921\xe2\x80\x931922. H\xc3\xa4nen konservatiiviset hallituksensa toteuttivat maltillista uudistuspolitiikkaa pyrkimyksen\xc3\xa4\xc3\xa4n perustuslaillisen monarkian s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4minen._NEWLINE_Ennen poliittista uraansa Maura oli menestynyt asianajaja. H\xc3\xa4net valittiin vuonna 1881 ensimm\xc3\xa4isen kerran Espanjan parlamenttiin eli cortesiin liberaalipuolueen edustajana. H\xc3\xa4n toimi vuosina 1890\xe2\x80\x931894 siirtomaaministerin\xc3\xa4 Pr\xc3\xa1xedes Mateo Sagastan hallituksessa, mutta erosi, kun parlamentti oli hyl\xc3\xa4nnyt h\xc3\xa4nen ehdotuksensa Kuuban itsehallinnon lis\xc3\xa4\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Vuonna 1902 Maura oli Sagastan viimeisen hallituksen sis\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4, mutta siirtyi samana vuonna konservatiivipuolueseen. H\xc3\xa4n jatkoi sis\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4 Francisco Silvelan konservatiivihallituksessa, mutta h\xc3\xa4nen ja valtiovarainministeri Villaverden erimielisyydet johtivat hallituksen kaatumiseen kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1903. Maura oli ensimm\xc3\xa4isen kerran p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4 joulukuusta 1903 joulukuuhun 1904. H\xc3\xa4nen hallituksensa uudisti Espanjan armeijaa ja teki lokakuussa 1904 Ranskan kanssa sopimuksen etupiirijaosta Marokossa. Kataloniassa hallituksen politiikka oli niin ep\xc3\xa4suosittua, ett\xc3\xa4 ollessaan siell\xc3\xa4 maakuntamatkalla kuningas Alfonso XIII:n kanssa Maura joutui useamman murhayrityksen kohteeksi._NEWLINE_Maura palasi p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi tammikuussa 1907. H\xc3\xa4nen toinen hallituksensa uudisti Espanjan paikallishallinnon ja s\xc3\xa4\xc3\xa4ti oppivelvollisuuslain. Hallituksen yritys vahvistaa Espanjan valtaa ja taloudellisia intressej\xc3\xa4 Pohjois-Marokossa johti vuonna 1909 Melillan sotana tunnettuun konfliktiin paikallista rifiv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 vastaan. Sotaa vastustanut Espanjan ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliike julisti hein\xc3\xa4kuussa 1909 yleislakon ja Barcelonassa puhkesi levottomuuksia, jotka hallitus tukahdutti ankarin keinoin. Erityisesti ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enjohtaja Francisco Ferrerin teloitus her\xc3\xa4tti paheksuntaa ulkomaita my\xc3\xb6ten, ja tilanteen rauhoittamiseksi Mauran hallitus joutui eroamaan lokakuussa 1909. Maura luopui my\xc3\xb6s konservatiivipuolueen johdosta ja paikastaan cortesissa joulukuussa 1912._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana Maura tuki Espanjan puolueettomuuspolitiikkaa. H\xc3\xa4n johti maaliskuusta marraskuuhun 1918 konservatiivien ja liberaalien yhteishallitusta. H\xc3\xa4n oli t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 kahdesti, huhtikuusta hein\xc3\xa4kuuhun 1919 ja elokuusta 1921 maaliskuuhun 1922. H\xc3\xa4nen viimeinen hallituksensa kaatui ep\xc3\xa4onnistuttuaan uuden Rifin sodan viemisess\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen.'