b'\n_START_ARTICLE_\nVapaa-ajattelijain liitto\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVapaa-ajattelijat alkoivat 1920-luvun lopulla perustaa siviilirekisteril\xc3\xa4isyhdistyksi\xc3\xa4. Yhdistykset muun muassa perustivat omia hautausmaita. 1930-luvun alussa siviilirekisteril\xc3\xa4isten j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytyminen vaikeutui, mutta vuosikymmenen lopulla j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytyminen saattoi jatkua, ja 1937 perustettiin Siviilirekisteril\xc3\xa4isyhdistysten keskusliitto, josta tuli my\xc3\xb6hemmin Vapaa-ajattelijain liitto. Liiton \xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattaja alkoi ilmesty\xc3\xa4 1937 nimell\xc3\xa4 Ajatuksen Vapaus, nykyisin se on Vapaa ajattelija. Liikkeen johdossa oli muun muassa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen toimijoita sek\xc3\xa4 liberaaliin sivistyneist\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluvia kuten Ernst Lamp\xc3\xa9n Iso-Keisari ja Vilho Set\xc3\xa4l\xc3\xa4._NEWLINE_Talvisodan l\xc3\xa4hestyess\xc3\xa4 hallitusta vaadittiin lakkauttamaan ep\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4viksi katsottuja j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6j\xc3\xa4. Keskeisen Tampereen yhdistyksen lakkauttaminen l\xc3\xa4hes lopetti siviilirekisteril\xc3\xa4isliikkeen toiminnan jo hieman ennen talvisotaa. Liiton kotipaikka siirrettiin Turkuun, ja tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti varsinaista toimintaa liiton tasolla oli seuraavan kerran vasta kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1942._NEWLINE_Kunnolla toiminta jatkui vasta jatkosodan j\xc3\xa4lkeen 1945. Lahden liittokokouksessa liiton nimeksi muutettiin Vapaa-ajattelijain liitto ry ja sen kotipaikaksi Helsinki. J\xc3\xa4senyhdistysten tavoitteeksi asetettiin tieteellisen maailmankatsomuksen levitt\xc3\xa4minen ja tietojen antaminen siviilirekisteriin kuuluville heid\xc3\xa4n oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan. J\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytyminen jatkui vilkkaana, ja my\xc3\xb6s kirkosta eroaminen yleistyi. Vapaa-ajattelijain liitto oli Vapaa-ajattelijain maailmanliiton j\xc3\xa4sen 1946\xe2\x80\x931994. Professori V. T. Aaltonen liittyi vapaa-ajattelijoiden j\xc3\xa4seneksi 1947. Aaltosen kirjoitukset ja tilaisuudet saivat paljon yleis\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Liiton puheenjohtajina ovat toimineet muun muassa V. T. Aaltonen, V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Voipio, Timo Vasama, Kari Saari, Erkki Hartikainen ja Jussi K. Niemel\xc3\xa4. Liitto hyv\xc3\xa4ksyi ensimm\xc3\xa4isen kulttuuripoliittisen ohjelman vuonna 1978 ja uuden kulttuuriohjelman vuonna 1993._NEWLINE_Helsingiss\xc3\xa4 pidettiin vuonna 1983 maailman kolmas ateistien konferenssi. Koollekutsujina olivat Amerikan Ateistien johtaja Madalyn Murray O\xe2\x80\x99Hair ja Vapaa-ajattelijain liiton p\xc3\xa4\xc3\xa4sihteeri Erkki Hartikainen. Kokouksessa oli edustajia lis\xc3\xa4ksi Norjasta (Levi Fragell, Human-Etisk Forbund), Britanniasta (Barbara Smoker, National Secular Society), Saksan liittotasavallasta (Internationaler Bund der Konfessionslosen und Atheisten), Neuvostoliitosta (Viktor Garadja, Tieteellisen ateismin instituutti), Sveitsist\xc3\xa4 (Walter Baumgartner, Freidenker-Vereinigung der Schweiz) ja Intiasta (Lavanam, Atheist Centre)._NEWLINE_1970-luvulla ja 1980-luvun alussa liiton p\xc3\xa4\xc3\xa4sihteerin Erkki Hartikaisen tavoitteena oli saada Suomen kouluihin oma oppiaine uskonnottomille. Hartikainen teki vuonna 1978 kantelun Yhdistyneitten Kansakuntien ihmisoikeuskomitealle uskontojen historian ja siveysopin peruskoulun opetussuunnitelmasta Suomessa. Kantelu ratkesi 1981 ja Suomeen saatiin el\xc3\xa4m\xc3\xa4nkatsomustieto kouluihin oppiaineeksi._NEWLINE_Vapaa-ajattelijain liitto saa toimintaansa valtiolta ns. erityisperustein my\xc3\xb6nnett\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 avustusta. Vuodelle 2017 tuki oli 22 000 euroa.'