b'\n_START_ARTICLE_\nVientianen kuningaskunta\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisen Laosin alueella oli muodostunut 1300-luvulla Lan Xangin kuningaskunta, eli miljoonien elefanttien maa. Kuningaskunta muodostui useista keskushallinnon alaisista vasallivaltioista. Maan kuningas Xetthathirat siirsi maansa p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin Luang Prabangista Vientianeeseen (laoksi Viang Chan) vuonna 1560. 1700-luvun alussa Lan Xang hajosi kolmeen erilliseen kuningaskuntaan. Pohjoisessa sijaitsivat Vientiane ja Luang Prabang, kun taas Champassak muodostui entisen valtakunnan etel\xc3\xa4osiin. Vientianen kuninkaaksi nousi vietnamilaisten tukema Sai Ong Hue. Vuonna 1778 kuningas Taksinin johtama Siam teki sotaretken Vientianeen. Vientianen kuninkaiden vallan symboli Smaragdi-Buddha ry\xc3\xb6stettiin ja vietiin Siamiin. Veistosta s\xc3\xa4ilytet\xc3\xa4\xc3\xa4n edelleen Bangkokin Wat Phra Kaewissa. Vientianesta tuli Siamin vasallivaltio. Siamilaisten sotaretke\xc3\xa4 johtaneesta kenraali Chakrista tuli sittemmin Siamia hallinneen Chakri-dynastian ensimm\xc3\xa4inen kuningas Rama I._NEWLINE_Kuningas Nanthasen onnistui yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 valtakaudellaan 1700-luvun lopussa valtaansa Luang Prabangin kuningaskunnan vuonna 1792. Siamilaiset alkoivat kuitenkin ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6st\xc3\xa4 burmalaisten kanssa ja h\xc3\xa4net kutsuttiin Bangkokiin. Kuningas kuoli ennen syyt\xc3\xb6sten selvitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 kuningaskuntaa hallitsi h\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4 Inthavong. 1800-luvun puolella Vientianea hallitsi Siamin alaisuudessa kuningas Chao Anou eli Anuvong. H\xc3\xa4nen poikansa oli puolestaan nimitetty Champassakin kuninkaaksi. Anuvong tavoitteli maansa itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 Siamista ja suunnitteli ilmeisesti my\xc3\xb6s kolmen erillisen lao-kuningaskunnan yhdist\xc3\xa4mist\xc3\xa4. H\xc3\xa4n teki Siamiin ep\xc3\xa4onnistuneen sotaretken, jonka j\xc3\xa4lkeen siamilaiset valloittivat j\xc3\xa4lleen Vientianen vuonna 1827. Vientianen kuninkaallinen perhe vangittiin ja kuningaskunta liitettiin suoraan Siamiin vuonna 1828. Anuvongin itse onnistui paeta Vietnamiin. Vietnamin Hu\xe1\xba\xbfssa Anuvong sai tukea Annamin keisari Minh M\xe1\xba\xa1ngilta. Tuen turvin Anuvong teki j\xc3\xa4lleen sotaretken, t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa menett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Vientianea kohti. Sotaretki p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi kuitenkin j\xc3\xa4lleen ep\xc3\xa4onnistumiseen h\xc3\xa4nen sotilaidensa karattua. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa Anuvong joutui pakenemaan pieneen Xieng Khouangin kuningaskuntaan, jonka kuningas Chao Noi p\xc3\xa4\xc3\xa4tti luovuttaa h\xc3\xa4net siamilaisille. Vientianen viimeinen kuningas kuoli vankeudessa vuonna 1835. H\xc3\xa4nen pojastaan tuli kuitenkin my\xc3\xb6hemmin vietnamilaisten vasallihallitsija Xieng Khouangissa.'