b'\n_START_ARTICLE_\nTarhaomenapuu\n_START_SECTION_\nLajikkeet\n_START_PARAGRAPH_\nYleisi\xc3\xa4 omenalajikkeita ovat esimerkiksi Royal Gala, Golden Delicious, Red Delicious ja Granny Smith.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 omenapuita alettiin viljell\xc3\xa4 Keski-Aasiassa. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n omenoita kasvatetaan suurimmassa osassa maapallon viile\xc3\xa4hk\xc3\xb6j\xc3\xa4 osia.\n_START_SECTION_\nSuomeen soveltuvia lajikkeita\n_START_PARAGRAPH_\nOmenat jaotellaan kes\xc3\xa4-, syys- ja talvilajikkeisiin hedelmien kypsymisajankohdan mukaan. Kes\xc3\xa4omenat s\xc3\xa4ilyv\xc3\xa4t n. 1\xe2\x80\x932 viikkoa, syysomenat 1\xe2\x80\x932 kuukautta, mutta talviomenat vain paranevat s\xc3\xa4il\xc3\xb6tt\xc3\xa4ess\xc3\xa4. Kes\xc3\xa4omenista saadaan 2\xe2\x80\x933 satoa, talvi- ja syyslajikkeista yksi sato._NEWLINE_Suomen kotipuutarhoissa kasvatetaan muun muassa seuraavia lajikkeita:\n_START_SECTION_\nOmenanviljelyn historia Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomeen omenan arvellaan tuodun Ruotsista ristiretkel\xc3\xa4isten mukana eli 1100\xe2\x80\x931200-lukujen paikkeilla. Ensimm\xc3\xa4inen varma tieto suomalaisesta omenan istuttajasta kertoo valtaneuvos Erik Flemingist\xc3\xa4, joka perusti Kuitian kartanoon Paraisille hedelm\xc3\xa4tarhan vuonna 1539. Taimet hankittiin Tallinnasta. Kristoffer Kuninkaan todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti vuonna 1548 valmistuneen maanlain varkaudhen kaaren kohta 25 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 rangaistuksen omenavarkaudesta seuraavasti:_NEWLINE_"Warasta mies Toisen puutarhast omenit eli muita hedhelm\xc3\xa4, Tule Talonpoika ia k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen sijt\xc3\xa4, nijn ottakan h\xc3\xa4nen waatteens merkixi, taita h\xc3\xa4n tunnusta cahden miehen Todhistoxella nijn maxakan 3. ma~rka ia wahingon i\xc3\xa4llens, ia ei mahda h\xc3\xa4n saadha sit\xc3\xa4 wariella. Tule miehen Tappo, haauat eli Sinist taicka punaist heidh\xc3\xa4n waihellens olkan se caxi maxos quin Is\xc3\xa4nde saapi, ia se maxamatt quin se saapi ioka tuli warkais._NEWLINE_Hacka mies omenapuun mahan eli muun hedhelm\xc3\xa4itzeu\xc3\xa4n puun, puu Tarhas, maxakan 3. ma~rka. Mwrta h\xc3\xa4n oxan hedhelm\xc3\xa4 puusta, maxakan 6. \xc3\xa4yri, ios h\xc3\xa4n tyk\xc3\xb6\xc3\xa4 otetan tunnustaiain cansa, Nytt soimatan se h\xc3\xa4nelle, warielkan 12. miehelle, eli maxakan quin ennen on sanottu."_NEWLINE_Novgorodin ja sittemmin Moskovan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n hallussa olleilta Inkerinmaalta ja Karjalankannaksen it\xc3\xa4osasta on asiakirjamainintoja omena- ja hedelm\xc3\xa4tarhoista jo keskiajalta ja my\xc3\xb6s 1500-luvulta._NEWLINE_1600-luvulla kreivi Pietari Brahe hankki omena- ja kirsikkapuun taimia Ristiinan ja Tarvasjoen kartanoihinsa._NEWLINE_Juho Kurki, Turun hovioikeuden presidentti, on ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 menestyneit\xc3\xa4 hedelm\xc3\xa4nviljelij\xc3\xb6it\xc3\xa4 Suomessa. H\xc3\xa4n perusti maatilalleen Aurajoen rannalle suuren hedelm\xc3\xa4tarhan vuosina 1635\xe2\x80\x9340. Satoa tuli niin paljon, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi Tukholman hovin hedelm\xc3\xa4nhankkijana._NEWLINE_Vuonna 1709 oli kova pakkastalvi, jonka seurauksena l\xc3\xa4hes kaikki Pohjoismaiden ja jopa Pohjois-Saksankin hedelm\xc3\xa4puut tuhoutuivat. Suomenkielisten Tieto-Sanomien 11. numeron artikkeli vuoden 1776 kes\xc3\xa4kuulta kertoo valtiovallan halusta innostaa kansalaisia aivan kilvoitukseen saakka viljelem\xc3\xa4\xc3\xa4n omenoita. Lehti kirjoitti: "Kilwoitus aine Kunnia-palkkioon. Kuninkall. Is\xc3\xa4n Maata holhowa Seura Ruotzisa lupaa yhden kaunistetun Hopia-Rahan sille, joka kaswattaa, ja taikka itze pit\xc3\xa4 eli muille myy sata wesaa eli w\xc3\xa4h\xc3\xa4\xc3\xa4 Omena- taikka P\xc3\xa4\xc3\xa4ryn\xc3\xa4-Puuta, kuuden wuoden wanhaa taikka my\xc3\xb6skin wanhempaa."_NEWLINE_Suomen valtionarkistossa on professori B\xc3\xb6ckerin ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4 tilasto, jonka mukaan Suomessa oli 1820-luvulla 3 942 hedelm\xc3\xa4tarhaa. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 2 472 oli Turun ja Porin l\xc3\xa4\xc3\xa4niss\xc3\xa4. 1920-luvulla pomologi Olavi Collanin tilaston mukaan Suomessa oli v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 1 680 000 hedelm\xc3\xa4puuta 5 900 hehtaarilla ja vuoteen 1939 menness\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n arvioidaan nousseen jo kolmeen miljoonaan puuhun. Suomessa omenan viljely oli suurimmillaan 1930-luvun lopulla, mutta sota-ajan kylmin\xc3\xa4 pakkastalvina suurin osa omena- ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ryn\xc3\xa4puista tuhoutui ja j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4i vain kolmannes puutarhapuista. Nyt Suomessa on taas yht\xc3\xa4 paljon hedelm\xc3\xa4puita kuin ennen sotia ja vuosittain istutetaan l\xc3\xa4hes 100 000 tainta lis\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4osin kotipuutarhoihin._NEWLINE_Ongelma Suomeen tuoduissa puutarhapuissa oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n se, ett\xc3\xa4 puut tuotiin etel\xc3\xa4isemmist\xc3\xa4 maista, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 ne olleet tottuneet Suomen olosuhteisiin. 1800-luvulla avautuivat kauppasuhteet Pietariin, josta ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset omenalajikkeet levisiv\xc3\xa4t Suomeen ja ne olivatkin kest\xc3\xa4vyydelt\xc3\xa4\xc3\xa4n parempia kuin etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 tulleet serkkunsa. Suurin osa silloisista Suomeen tuoduista uusista lajikkeista tuotiin professori Regelin taimistolta Pietarista. Viel\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin suosituimpien lajikkeiden joukossa ovat Harlamovski, Antonovka, Sokerimiron ja kanelit. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset lajikkeet ovat ilmeisesti risteytyneet jossain vaiheessa Malus baccatan eli marjaomenan ja Malus prunifolian eli siperianomenan kanssa, joilta ne ovat saaneet talvenkest\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4. Ruotsalaiset ja saksalaiset lajikkeet ovat polveutuneet "roomalaisista kannoista". Talvikest\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4 on parannettu kotimaisten perusrunkojen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Suomessa yleisin kotipuutarhojen perusrunko on yh\xc3\xa4 Antonovkan siemenest\xc3\xa4 kasvatettu, mutta ammattitarhoissa on pari viime vuosikymment\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytetty paljon kotimaista perusrunkoa, joka on Malus baccatan vapaap\xc3\xb6lytteinen j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4inen._NEWLINE_Tietojen ja taitojen kasvaminen on my\xc3\xb6s parantanut omenien viljelymahdollisuutta Suomessa. Valtiopomologin virka perustettiin Suomessa vuonna 1893. Viran ensimm\xc3\xa4inen haltija oli vaasalainen Aleksandra Smirnoff, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4teos nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen pomologiian k\xc3\xa4sikirja ilmestyi vuonna 1894. Perustettiin sek\xc3\xa4 puutarhaseuroja ett\xc3\xa4 puutarhakouluja, joista valmistui ammattilaisia. Omenatietoutta jaettiin kansalle ja kohta oli joka talon pihassa yksi omenapuu tai useampia. Suunnitelmallinen ja ammatillinen risteytystoiminta aloitettiin 1800-luvun puolella, ja Suomen Talousseura perusti vuonna 1861 Turun Ruissaloon ensimm\xc3\xa4isen suomalaisen hedelm\xc3\xa4puutaimiston. Parikymment\xc3\xa4 vuotta my\xc3\xb6hemmin Suomen puutarhayhdistys perusti oman taimistonsa Helsinkiin. 1800\xe2\x80\x931900-lukujen taitteessa my\xc3\xb6s Viipurin puutarhayhdistys kasvatti omenapuuntaimia ja oli yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 muiden muassa pietarilaisen Regelin puutaimiston kanssa. Tehokkaaseen jalostukseen p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin 1950-luvun lopulla, jolloin aloitettu ohjelma jatkuu yh\xc3\xa4. Tuolloin valittiin 17 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4, kanadalaista ja kotimaista emolajiketta, joita sittemmin valvotusti risteytettiin kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n. N\xc3\xa4in syntyi n. 10 000 tainta, joista nyttemmin n. 200 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n emopuuna jatkojalostusta varten._NEWLINE_1980-luvulla taimituotanto keskittyi Helsinki-Turku-Tampere-alueelle taloudellisista syist\xc3\xa4. Pohjoisten vy\xc3\xb6hykkeiden lajikkeita poistettiin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja ne olivat l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 h\xc3\xa4vit\xc3\xa4 sukupuuttoon, jolta niit\xc3\xa4 ryhdyttiin pelastamaan 1980-luvun lopulla. Pohjoisemmilla vy\xc3\xb6hykkeill\xc3\xa4 usein ep\xc3\xa4onnistuttiin yritett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 kasvattaa liian etel\xc3\xa4isi\xc3\xa4 lajikkeita. Ep\xc3\xa4onnistumisen seurauksena monet menettiv\xc3\xa4t kiinnostuksensa omenanviljelyyn. Tilanne muuttui 1990-luvulla nopeasti, jolloin perustettiin paljon uusia, paikallisia, hedelm\xc3\xa4puihin erikoistuneita taimistoja. Nyt saatavilla on taas n. 300 omenalajiketta, joista 10 menestyy jopa Lapin l\xc3\xa4\xc3\xa4nin alueella. Suomalainen omenalajikkeisto on maailmanlaajuisesti ainutlaatuinen. Ainoastaan Kanadan kylmien seutujen omenalajikkeisto on siihen verrattava._NEWLINE_Suomen liitytty\xc3\xa4 Euroopan unioniin omenan tullisuoja poistui ja suomalaiselle omenanviljelykselle ennustettiin jopa kadotusta. Kuluttajat ovat kuitenkin arvostaneet kotimaista omenaa ja ostaneet sit\xc3\xa4 huolimatta siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 se on hinnakkaampaa kuin ulkomainen kilpailijansa. Ammattiviljelyksill\xc3\xa4 omenaa tuotetaan Suomessa p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Ahvenanmaalla, Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla. Sato on vuosittain 2,5\xe2\x80\x933 miljoonaa kilogrammaa. Suomeen tuodaan omenoita vuodessa 40\xe2\x80\x9350 miljoonaa kilogrammaa ja kotitarveviljelyst\xc3\xa4 on vain arvioita, jotka liikkuvat muutamassa kymmeness\xc3\xa4 miljoonassa kilogrammassa._NEWLINE_Ammattiviljelmill\xc3\xa4 on viime vuosina Suomessa alettu k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ns. k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6ivi\xc3\xa4 ja puolik\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6ivi\xc3\xa4 omenapuita, jotka kasvavat ainoastaan 2\xe2\x80\x932,5 metri\xc3\xa4 korkeiksi. Ne ovat runsassatoisia ja niiden tuottamien hedelmien poiminta ja hoitotoimet ovat v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n ty\xc3\xb6t\xc3\xa4it\xc3\xa4, kuin korkeilla, isoksi kasvavilla omenapuilla. Lis\xc3\xa4ksi hedelm\xc3\xa4t ovat niiss\xc3\xa4 suurempia, paremmin v\xc3\xa4rittyneit\xc3\xa4 ja muotopuhtaampia. Satoik\xc3\xa4 alkaa k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6kasvuisilla omenapuilla varhain, jo 3\xe2\x80\x934-vuotiaina. K\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6puut ovat tuettava salkoon tms., sill\xc3\xa4 niiden heikko juuristo ei jaksa yksin\xc3\xa4\xc3\xa4n pit\xc3\xa4\xc3\xa4 puuta pystyss\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi ne ovat vaateliaampia kastelun ja lannoituksen suhteen. Istutusv\xc3\xa4lin\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n n. 1 metri\xc3\xa4 ja riviv\xc3\xa4lin\xc3\xa4 3\xe2\x80\x934 metri\xc3\xa4. My\xc3\xb6s kotipuutarhoissa k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6kasvuiset omenapuut valtaavat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n alaa suurilta, paljon tilaa vievilt\xc3\xa4, omenapuilta._NEWLINE_Omenanviljelij\xc3\xb6iden p\xc3\xa4\xc3\xa4lajike on Lobo, tosin uusissa istutuksissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n paljon my\xc3\xb6s muita lajikkeita. Harvinainen suomalainen omenalajike on Turso.\n_START_SECTION_\nPuuaines\n_START_PARAGRAPH_\nOmenan puuaines on painavaa ja kovaa, itse asiassa kovempaa kuin muiden Suomessa kasvavien puiden. Puuaines on esimerkiksi soitinrakentajien suosiossa.'