b'\n_START_ARTICLE_\nPertteli\n_START_SECTION_\nLuonnonymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPerttelin luonnonymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 hallitsee sen alueen halki saven t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kallioper\xc3\xa4n murroksessa virtaava Uskelanjoki. Siihen yhtyy pohjoisesta Perttelin keskustan luona Kurajoki, joka saa alkunsa Kuusjoen ja Perttelin rajoilta ja kulkee kappaleen matkaa my\xc3\xb6s entisen Uskelan alueella. Entisell\xc3\xa4 Perttelin ja Kiikalan rajalla id\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Perttelin Haalin kyl\xc3\xa4n luona, Uskelanjokeen yhtyv\xc3\xa4t pohjoisesta Rekijoki, koillisesta Terttil\xc3\xa4njoki ja kaakosta Hitolanjoki. Etel\xc3\xa4osat Perttelist\xc3\xa4 kuuluvat Kiskonjoen\xe2\x80\x93Perni\xc3\xb6njoen vesist\xc3\xb6n latvahaarojen valuma-alueisiin.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPertteli muodostui varsinaissuomalaisen Uskelan kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4n kappeliseurakunnaksi 1440-luvulla. Tuolloin sen alue tuli k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4t Uskelanjoen koko yl\xc3\xa4juoksun ja sen latvahaarojen varsilla pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n pohjoisosassa sek\xc3\xa4 Uskelaan kuuluneet kyl\xc3\xa4t Kiskonjoen ja Halikonjoen latvahaarojen varsilla my\xc3\xb6hempien Kiikalan ja Kuusjoen alueella. Kappeliseurakunta menetti jonkin verran alueitaan, kun kahdeksan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4 Uskelan pohjoisrajalta liitettiin vuonna 1492 Someroon, ja kun Perttelin kappeliseurakunnan saarnahuonekunnaksi sen l\xc3\xa4ntisimmist\xc3\xa4 osista 1590-luvulla muodostettu Kiikala vuonna 1639 erotettiin Uskelasta itsen\xc3\xa4iseksi kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi. _NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Perttelin rajat pysyiv\xc3\xa4t pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n muuttumattomina, ja sen alue koostui kahdesta osasta: Uskelanjokivarren kylist\xc3\xa4 Perttelin 1500-luvun alkupuolella rakennetun kivikirkon ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 ja Halikonjoen latvahaaran Kuusjoen jokivarsikylist\xc3\xa4 alueen pohjoisosassa. Viimemainituista muodostui vuoteen 1699 menness\xc3\xa4 oma saarnapiirins\xc3\xa4, ja saarnahuoneen rakentamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 vuonna 1822 oma Kuusjoen nimell\xc3\xa4 tunnettu saarnahuonekuntansa. _NEWLINE_N\xc3\xa4ihin aikoihin, vuosina 1794\xe2\x80\x931865, Pertteliss\xc3\xa4 toimi my\xc3\xb6s Inkereen lasitehdas Inkereen kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Uskelanjoen etel\xc3\xa4rannalla vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 Perttelin kappelikirkkoa. _NEWLINE_Itsen\xc3\xa4inen seurakunta Perttelist\xc3\xa4 tuli vuonna 1869, ja Perttelin kunta perustettiin vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen, vuonna 1867. Kunnallishallinnon perustamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Kuusjoen saarnahuonekunnassa her\xc3\xa4si ajatus itsen\xc3\xa4isyydest\xc3\xa4, ja Kuusjoesta tuli Perttelin kappeliseurakunta ja itsen\xc3\xa4inen kunta vuonna 1886. Itsen\xc3\xa4inen kirkkoherrakunta Kuusjoesta tuli vuonna 1913. _NEWLINE_Kun Pertteli liitettiin Saloon vuoden 2009 alusta, se oli ehtinyt olla itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kirkkoherrakuntana 140 vuotta ja itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kuntana 142 vuotta.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nMuseoviraston m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelemi\xc3\xa4 valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 rakennettuja kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4 Pertteliss\xc3\xa4 ovat Perttelin kirkkomaisema ja Hiidentie sek\xc3\xa4 Juvankosken historiallinen teollisuusymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nPertteliss\xc3\xa4 toimii monipuolinen urheiluseura Perttelin Peikot. Peikot tunnetaan parhaiten lentopallosta, jossa seura voitti SM-hopeaa vuosina 1996 ja 1998.\n_START_SECTION_\nKyli\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nHaali, H\xc3\xa4hk\xc3\xa4n\xc3\xa4, Inkere, Isohiisi, Kaivola, Kajala, Kaukola, Nokkahiisi, Patala, Pitk\xc3\xa4koski, P\xc3\xb6yti\xc3\xb6, Romsila, Tattula, Valkj\xc3\xa4rvi, Vihmalo, V\xc3\xa4h\xc3\xa4hiisi\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nPerttelin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa ja piim\xc3\xa4limppu.'