b'\n_START_ARTICLE_\nPaavo Pajunen\n_START_SECTION_\nVarhaiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nOrimattilan Niemenkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 kotoisin ollut Pajunen oli ammatiltaan kivity\xc3\xb6mies. H\xc3\xa4n suoritti asevelvollisuutensa vuonna 1925 Suomenlinnaan sijoitetussa Uudenmaan rykmentiss\xc3\xa4, josta Pajunen kotiutui alikersanttina. Pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n muutti Helsinkiin ja avioitui kotelotehtaalla ty\xc3\xb6skennelleen Jenny Virtasen kanssa. Pariskunta oli tutustunut vuonna 1924, jolloin Jenny oli vasta 15-vuotias. P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin muutettuaan Pajunen kiinnostui ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeest\xc3\xa4 ja yhteiskunnallisesta vaikuttamisesta. H\xc3\xa4n kuului satamaty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten ammattiosastoon, lis\xc3\xa4ksi Pajunen harrasti puolisonsa kanssa teatteria Helsingin Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ja oli mukana Helsingin Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen Toveriseurassa, Vallilan vapaa-ajattelijoissa, Vuokranmaksajien yhdistyksess\xc3\xa4, Helsingin ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6mien komiteassa, Ihmisoikeusliitossa sek\xc3\xa4 sodan- ja fasisminvastaisessa liikkeess\xc3\xa4. 1920-luvun lopulla h\xc3\xa4n liittyi my\xc3\xb6s laittomaan Suomen Kommunistiseen Puolueeseen. Pajusen toiminta SKP:ssa tuli nopeasti Etsiv\xc3\xa4n Keskuspoliisin tietoon \xe2\x80\x9dAino Suomelana\xe2\x80\x9d esiintyneen tunnetun ilmiantajan Yrj\xc3\xb6 Sarasen ansiosta. EK luonnehti Pajusta \xe2\x80\x9dperiaatteelliseksi ja parkkiintuneeksi marxilaiseksi\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Yhteiskunnallisen toimintansa kautta Paavo ja Jenny Pajunen tutustuivat p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin vasemmistointellektuelleihin ja omaksuivat samalla my\xc3\xb6s sivistyst\xc3\xa4, jota he eiv\xc3\xa4t pelk\xc3\xa4n kansakoulun k\xc3\xa4ynein\xc3\xa4 olleet aikaisemmin saaneet. Pajuset p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t mukaan 1920\xe2\x80\x931930-lukujen helsinkil\xc3\xa4isen vasemmisto\xc3\xa4lymyst\xc3\xb6n piiriin, joka muodostui vain paristakymmenest\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6st\xc3\xa4. Sen j\xc3\xa4senet vaikuttivat muun muassa Akateemisessa Sosialistiseurassa, Helsingin Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6ll\xc3\xa4, kirjailijayhdistys Kiilassa asek\xc3\xa4 Tulenkantajissa. Ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluneita olivat muun muassa Helmer Adler, Raoul Palmgren, Kaisu-Mirjami Rydberg, Elvi Sinervo, Arvo Turtiainen, Erkki ja Katri Vala sek\xc3\xa4 niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n ty\xc3\xb6l\xc3\xa4istaustainen Lauri Vilenius. Pajusen l\xc3\xa4himpiin yst\xc3\xa4viin lukeutuivat Vileniuksen lis\xc3\xa4ksi kirjailija Jarno Pennanen sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin Vileniuksen ja Pajusen ohella Espanjaan l\xc3\xa4hteneet ty\xc3\xb6l\xc3\xa4iset Eero Hautoj\xc3\xa4rvi, Onni Hukkinen, Herman Haapaniemi ja Veikko Liimatainen.\n_START_SECTION_\nEspanjan sis\xc3\xa4llissota\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1937 alussa Pajunen p\xc3\xa4\xc3\xa4tti l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 vapaaehtoiseksi edellisen\xc3\xa4 kes\xc3\xa4n\xc3\xa4 syttyneeseen Espanjan sis\xc3\xa4llissotaan, jossa tasavaltalaiset taistelivat vallankaappauksen aloittaneet kenraali Francon johtamia fasisteja vastaan. Poliittisten aatteiden lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4nen ratkaisuunsa vaikutti se, ett\xc3\xa4 kommunistisen toimitansa johdosta Pajunen oli joutunut ty\xc3\xb6nantajien mustalle listalle, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 juurikaan ollut mahdollisuuksia muuhun kuin kunnan tarjoamiin h\xc3\xa4t\xc3\xa4aput\xc3\xb6ihin.  H\xc3\xa4n tunsikin Espanjaan p\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n olevansa viimein tarpeellinen sek\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n kest\xc3\xa4neen ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyden j\xc3\xa4lkeen. Paavon l\xc3\xa4htiess\xc3\xa4 Espanjaan, h\xc3\xa4nen puolisonsa Jenny oli raskaana, mutta lapsi syntyi kuitenkin keskosena ja kuoli heti synnytyksen j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Pajunen aloitti matkansa kohti Espanjaa 28. helmikuuta 1937. H\xc3\xa4n meni aluksi junalla Turkuun ja sielt\xc3\xa4 h\xc3\xb6yrylaiva S/S Heimdallilla Tukholmaan, jossa Pajunen sai paikalliselta punaiselta avulta matkarahaa sek\xc3\xa4 v\xc3\xa4\xc3\xa4rennetyn passin. H\xc3\xa4nen matkaseurakseen tuli Norrbottenin Ylikainuusta kotoisin ollut toimittaja Gunnar Johansson, joka puhui my\xc3\xb6s suomea. Miehet nousivat laivaan G\xc3\xb6teborgissa, josta he matkustivat Keski-Eurooppaan ja edelleen junalla Pariisiin. Ranskasta Paavo Pajunen l\xc3\xa4hetti ensimm\xc3\xa4iset Jennylle osoitetut matkakirjeens\xc3\xa4. Viimeinen vaihe oli 80 ulkomaalaisen vapaaehtoisen ryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tehty marssi Pyreneiden vuoriston yli Espanjaan. Puuttomattomuussopimuksen johdosta Ranska oli sulkenut Espanjan v\xc3\xa4lisen rajansa ja matkaa oli teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 santarmeja v\xc3\xa4ltellen. Kansainv\xc3\xa4listen prikaatien kokoamispaikkana toimineeseen Albaceteen Pajunen ja Johansson saapuivat lopulta huhtikuun alussa._NEWLINE_Perille p\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n Pajunen liittyi 11. kansainv\xc3\xa4listen prikaatin skandinaaveista koottuun pataljoonaan, joka oli nimetty natsien vuonna 1936 teloittaman saksalaisen antifasistin Edgar Andr\xc3\xa9n mukaan. H\xc3\xa4n palveli aluksi kersantin arvoisena konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4riryhm\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 ja toimi my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s sissin\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRintamakirjeet\n_START_PARAGRAPH_\nSodan aikana Pajunen l\xc3\xa4hetti Espanjasta yli 30 kirjett\xc3\xa4, jotka julkaistiin Jennyn toimittamina Suomen Sosialidemokraatissa vuosina 1937\xe2\x80\x931939. Lis\xc3\xa4ksi kommunistien kustantama Kirjallisuuslehti julkaisi h\xc3\xa4nen sotap\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirjaansa ja muita Espanjan sis\xc3\xa4llissotaa k\xc3\xa4sittelevia artikkeleita. Osa niist\xc3\xa4 oli allekirjoitettu nimimerkill\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dPee Pee\xe2\x80\x9d. Pajusen tekstej\xc3\xa4 julkaistiin mahdollisesti nimett\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Erkki Valan toimittamassa Tulenkantajat-lehdess\xc3\xa4. Vaikka h\xc3\xa4n ei ollut k\xc3\xa4ynyt kuin kansakoulun, kiitettiin niit\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 hyviksi._NEWLINE_Aluksi Pajunen oli toivonut, ett\xc3\xa4 sodasta raportoisi joku kirjoittamisen paremmin hallitseva, mutta koska ket\xc3\xa4\xc3\xa4n sellaista ei Suomesta saapunut, p\xc3\xa4\xc3\xa4tti h\xc3\xa4n ryhty\xc3\xa4 kirjoittamaan itse. Ainoa sis\xc3\xa4llissodan aikana Espanjassa vieraillut Suomen vasemmisto\xc3\xa4lymyst\xc3\xb6n edustaja oli Cay Sundstr\xc3\xb6m, joka k\xc3\xa4vi maassa kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1937. Pajusen tuttaviin lukeutuneet kirjailija Arvo Turtiainen ja taidemaalari Tapio Tapiovaara olisivat halunneet liitty\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisiin prikaateihin, mutta SKP:n v\xc3\xa4rv\xc3\xa4ystoimintaa johtanut Toivo Karvonen sai heid\xc3\xa4t kuitenkin j\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomeen. Vasemmistolaisia kulttuurivaikuttajia oli 1930-luvun Suomessa niin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, ettei heit\xc3\xa4 Karvosen mukaan ollut varaa l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 ulkomaille mahdollisesti jopa kuolemaan._NEWLINE_Pajusen kirjeiden referaatteja ja sitaatteja on mukana Jenny Pajusen vuonna 1976 ilmestyneess\xc3\xa4 muistelmateoksessa Espanja, sin\xc3\xa4 nuoruutemme. Niiden pohjalta tehtiin my\xc3\xb6s kaksi kohtausta vuonna 1980 ensi-iltansa saaneeseen Mikael Wahlforssin draamadokumenttiin Espanjank\xc3\xa4vij\xc3\xa4t.\n_START_SECTION_\nPaluu Suomeen ja talvisota\n_START_PARAGRAPH_\nKansainv\xc3\xa4liset prikaatit hajotettiin lokakuussa 1938. Niiss\xc3\xa4 taistelleiden suomalaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4joukko saapui kotimaahan h\xc3\xb6yrylaiva S/S Polariksella 11. joulukuuta, jolloin Katajanokan laiturilla pidettiin pienimuotoinen tervetuliasjuhla. Lehtimiesten ja Etsiv\xc3\xa4n Keskuspoliisin lis\xc3\xa4ksi paikalla oli noin 30 taistelijoiden omaista. Joukossa oli my\xc3\xb6s Jenny Pajunen, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4si sanomalehtiin kuvatekstill\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dpunasoturin vaimo\xe2\x80\x9d. Varsinainen paluujuhla j\xc3\xa4rjestettiin 28. joulukuuta Helsingin konservatorion salissa, jossa Pajunen piti puheen. H\xc3\xa4nen lis\xc3\xa4kseen paikalla oli seitsem\xc3\xa4n muuta Espanjassa taistellutta vapaaehtoista._NEWLINE_Vuoden 1939 aikana Pajunen kiersi puhumassa Espanjan sis\xc3\xa4llissodasta ja fasismin vastaisesta taistelusta lukuisissa vasemmistolaisten j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4miss\xc3\xa4 tilaisuuksissa eri puolilla Suomea. H\xc3\xa4n kuului my\xc3\xb6s samana vuonna julkaistun teoksen Suomen pojat Espanjassa toimituskuntaan, jolla ker\xc3\xa4ttiin varoja Espanjassa taistelleille vapaaehtoisille ja heid\xc3\xa4n perheilleen._NEWLINE_Vilhonvuoressa asunut Pajunen oli syksyll\xc3\xa4 h\xc3\xa4t\xc3\xa4aput\xc3\xb6iss\xc3\xa4 Helsingin Velodromin rakennusty\xc3\xb6maalla, kunnes h\xc3\xa4net lokakuussa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin armeijan ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isiin harjoituksiin. Pajunen l\xc3\xa4hti 13. lokakuuta 1939 JR 12:n mukana Karjalan kannakselle. Talvisodan sytytty\xc3\xa4 h\xc3\xa4n johti alikersanttina tiedustelupartioita, kunnes loikkasi Kuolemaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 Neuvostoliiton puolelle 14. joulukuuta tehdyn partioretken yhteydess\xc3\xa4. Viimeisen kirjeens\xc3\xa4 Jennylle h\xc3\xa4n oli l\xc3\xa4hett\xc3\xa4nyt kahta p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 aikaisemmin. Kun Etsiv\xc3\xa4 Keskuspoliisi sai tiedon Paavon loikkauksesta, pid\xc3\xa4tti se Jennyn 2. tammikuuta 1940 ja toimitti h\xc3\xa4net turvas\xc3\xa4il\xc3\xb6\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nKuolema\n_START_PARAGRAPH_\nPajusen kohtalosta liikkui useita eri tarinoita. Yhden mukaan h\xc3\xa4n johti viiden miehen hiihtopartiota, joka joutui ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4ksi. Muiden onnistuessa pakenemaan Pajunen antautui ja h\xc3\xa4net siirrettiin sotavankileirille Kuokkalaan, josta Pajunen my\xc3\xb6hemmin katosi. \xc3\x84ss\xc3\xa4rykmentist\xc3\xa4 Neuvostoliiton puolelle loikannut Paavo Haapalahti puolestaan kertoi tavanneensa Pajusen vankileirill\xc3\xa4 Terijoella, jossa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kuulusteltiin useita kertoja. Niist\xc3\xa4 palatessaan Pajunen oli yleens\xc3\xa4 ollut hyv\xc3\xa4ntuulinen, mutta er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dsynkk\xc3\xa4 ja sanaton\xe2\x80\x9d, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4net oli kolme p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin viety pois. Haapalahden mukaan Pajunen oli pakotettu liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iseen tiedustelupartioon, jonka suomalaiset olivat tuhonneet. Armeijan tiedusteluosasto puolestaan raportoi Pajusen liittyneen 20. joulukuuta Terijoen hallituksen muodostamaan Suomen kansanarmeijaan, johon h\xc3\xa4n sotavankina olleen Topias Nikkasen mukaan kehotti my\xc3\xb6s muita suomalaisia liittym\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Pajusen kohtalo selvisi vasta vuonna 1974, kun Jenny Pajunen muistelmateostansa varten haastatteli Espanjassa taistellutta kommunistia Akseli Modia. Mod oli sodan j\xc3\xa4lkeen tavannut Terijoen hallituksen poliisiministerin\xc3\xa4 toimineen Tuure Leh\xc3\xa9nin ja kysynyt t\xc3\xa4lt\xc3\xa4 Pajusesta. Leh\xc3\xa9n kertoi Pajusen omaksuneen Espanjasta ajatuksen kaaderipuolueen korvaavasta yhten\xc3\xa4ispuolueesta ja antaneen eversti Vilho Pentik\xc3\xa4isen kuulusteluissa vaikutelman itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n vakoojana. Tiedot v\xc3\xa4litettiin eteenp\xc3\xa4in neuvostoliittolaisille ja Pajunen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin teloitettavaksi. Petroskoissa sijaitsevista arkistoista Jenny Pajunen selvitti, ett\xc3\xa4 Paavo vietiin antautumisensa j\xc3\xa4lkeen Oranienbaumiin kuulusteltavaksi ja toimitettiin sielt\xc3\xa4 vakoilijana Terijoen hallituksen tuomittavaksi. Tiedon mukaan kuolemantuomion antoivat Tuure Leh\xc3\xa9n, Inkeri Lehtinen ja Armas \xc3\x84iki\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Paavo Pajunen teloitettiin ilmeisesti jossakin Terijoella tammikuussa 1940.'