b'\n_START_ARTICLE_\nEnsimm\xc3\xa4inen ristiretki Suomeen\n_START_SECTION_\nTiedot sotaretkest\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nTiedot ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 ristiretkest\xc3\xa4 perustuvat 1270-luvulla kirjoitettuun Pyh\xc3\xa4n Eerikin legendaan, jota ei voida pit\xc3\xa4\xc3\xa4 luotettavana l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4.  _NEWLINE_Piispa Henrikin kohtalosta kertovat puolestaan Pyh\xc3\xa4n Henrikin legenda Turusta vuoden 1300 paikkeilta sek\xc3\xa4 Piispa Henrikin surmavirsi. Edellinen on laadittu muokkaamaan piispa Henrikin hautakirkosta ja K\xc3\xb6yli\xc3\xb6st\xc3\xa4 maineikasta palvontapiiri\xc3\xa4. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen puolestaan on suomenkielinen, kalevalamittainen kansanruno, joka kirjoitettiin muistiin vasta 1600-luvulla, vaikka luultavasti syntyikin jo keskiajalla. Surmavirren mukaan kieron vaimonsa valheiden yllytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 talonpoika Lalli tappoi Henrikin K\xc3\xb6yli\xc3\xb6nj\xc3\xa4rven j\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kirveell\xc3\xa4._NEWLINE_L\xc3\xa4hteiden mukaan arviolta vuonna 1155 Ruotsin kuningas Eerik Pyh\xc3\xa4 (Eerik IX Jedvardinpoika) ja englantilaista syntyper\xc3\xa4\xc3\xa4 ollut Uppsalan piispa Henrik matkasivat Uplannista Lounais-Suomeen, mahdollisesti Satakuntaan tai Varsinais-Suomen pohjoisosaan sotajoukon kanssa. Kuningas palasi sotaretken p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 takaisin Ruotsiin piispan j\xc3\xa4\xc3\xa4dess\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestelem\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen kirkollisia oloja. Ty\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi kuitenkin Henrikin yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n kuolemaan.\n_START_SECTION_\nSotaretken ajankohta ja syyt\n_START_PARAGRAPH_\nRetken ajankohdaksi on ehdotettu l\xc3\xa4hes kaikki 1150-luvun vuosia. Laajinta kannatusta ovat saaneet vuodet 1150, 1155, 1157 ja 1158. Muita ehdotettuja vuosia ovat olleet 1153, 1154 ja 1156. _NEWLINE_Pyh\xc3\xa4n Eerikin legendan mukaan suomalaiset tekiv\xc3\xa4t ry\xc3\xb6st\xc3\xb6retki\xc3\xa4 nykyisen Ruotsin alueelle saaden aikaan suurta tuhoa, mink\xc3\xa4 johdosta Eerik Pyh\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tti l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 valloittamaan Suomen ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n suomalaisia kristinuskoon. Kristinusko oli levinnyt Suomeen kuitenkin jo aiemmin, viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 1000-luvulla. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 Pyh\xc3\xa4n Henrikin legenda esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 kuvaus suomalaisten pakanuudesta on my\xc3\xb6hemmin tehty yksinkertaistus.  _NEWLINE_Yhten\xc3\xa4inen valtakunta ei ollut vakiintunut Ruotsissakaan viel\xc3\xa4 1100-luvulla. Sverkerin kuningassuku hallitsi It\xc3\xa4-G\xc3\xb6tanmaata ja Sveanmaata, Erikin suku puolestaan L\xc3\xa4nsi-G\xc3\xb6tanmaata. On spekuloitu, ett\xc3\xa4 oletettu Suomeen tehty sotaretki olisi liittynyt sukujen keskin\xc3\xa4iseen valtataisteluun. Voitokas sotaretki ja kristinuskon edist\xc3\xa4minen olisivat voineet olla tehokkaita v\xc3\xa4lineit\xc3\xa4 kirkon tuen ja yleisen kannatuksen tavoittelussa. Ruotsin kruunun ja katolisen kirkon asema Suomessa vakiintuivat lopullisesti vasta 1200-luvun kuluessa, ilmeisesti niin sanotun toisen ristiretken ja rannikon kolonisaation yhteydess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRistiretken todenper\xc3\xa4isyydest\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nPyh\xc3\xa4n Eerikin legendan mukaista kuvaa ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 ristiretkest\xc3\xa4 pidettiin suhteellisen luotettavana 1900-luvulle saakka. Ajatus verisest\xc3\xa4 Suomen valloituksesta sopi hyvin yhteen nationalistisen historiak\xc3\xa4sityksen kanssa sek\xc3\xa4 Ruotsissa ett\xc3\xa4 Suomessa. Kuvan luotettavuutta alettiin kyseenalaistaa 1900-luvun alussa, mutta k\xc3\xa4sitys ristiretkest\xc3\xa4 j\xc3\xa4i silti el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n historiankirjoituksessa ja varsinkin historianopetuksessa._NEWLINE_Monet nykytutkijat pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t kuitenkin mahdollisena, ettei koko ristiretke\xc3\xa4 koskaan tehty. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in kyseess\xc3\xa4 olisi my\xc3\xb6hemmin sepitetty taru, jolla pyhimyksen\xc3\xa4 palvotulle Eerik-kuninkaalle rakennettiin sankarin mainetta. Toisaalta on mahdollista, ett\xc3\xa4 ristiretkitaru perustuu johonkin todelliseen tapahtumaan, jota legendassa on paisuteltu ja dramatisoitu.'