b'\n_START_ARTICLE_\nAarno Karimo\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nKarimo syntyi Parikkalan kirkonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Argusj\xc3\xa4rven rannalla sijaitsevassa Alahovin talossa. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat maanviljelij\xc3\xa4 ja tehtailija Sanfrid Hasselqvist ja Ida Matilda o.s. Forsblom. Jyrkk\xc3\xa4n\xc3\xa4 suomalaisuuden puoltajana tunnettu Sanfrid Hasselqvist oli toiminut valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4miehen\xc3\xa4 talonpoikaiss\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4, ja my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen poikansa kiinnostui politiikasta. Karimo oli mukana muun muassa perustamassa Voimaliittoa hyv\xc3\xa4n yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Alpo Sailon kanssa 1906. Kaverukset osallistuivat my\xc3\xb6s ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen vallankumouksellisen Maksim Gorkin auttamiseen ja suojelemiseen h\xc3\xa4nen paetessaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 Berliiniin.\n_START_SECTION_\nTaideopinnot\n_START_PARAGRAPH_\nKarimo k\xc3\xa4vi Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulun 1905\xe2\x80\x931906 ja t\xc3\xa4ydensi taideopintojaan Akseli Gallen-Kallelan oppilaana sek\xc3\xa4 vuoden ajan Pietarissa 1907\xe2\x80\x931908. Ensimm\xc3\xa4isen n\xc3\xa4yttelyns\xc3\xa4 h\xc3\xa4n piti vuonna 1907. Vuodesta 1910 h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli sanomalehti Karjalan piirt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4. Karimo teki my\xc3\xb6s poliittisia pilapiirroksia muihin sanomalehtiin sek\xc3\xa4 Viipurissa ilmestyneeseen pilalehti Ampiaiseen. H\xc3\xa4n oli yksi humorististen sanomalehtipiirrosten uranuurtajista Suomessa. H\xc3\xa4nen piirroksensa k\xc3\xa4sitteliv\xc3\xa4t usein suurvaltojen v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 ristiriitoja. Vuonna 1915 Karimo siirtyi vakituiseksi ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4ksi Karjalaan, johon alkoi kirjoittaa my\xc3\xb6s pakinoita ja teatteriarvosteluja._NEWLINE_Karimon puoliso oli vuodesta 1914 Aino Lindqvist, jonka vanhemmat olivat konstaapeli Karl Lindqvist ja Maria Lillm\xc3\xa5ns.\n_START_SECTION_\nSotilasura\n_START_PARAGRAPH_\nSis\xc3\xa4llissodan alettua Karimo sai helmikuussa 1918 tykkimiehen koulutuksen ja oli er\xc3\xa4\xc3\xa4n ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isilt\xc3\xa4 vallatun tykin p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 torjumassa punaisten hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 Antreaan. H\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s Karjalan divisioonan tykist\xc3\xb6n vt. p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. Sis\xc3\xa4llissota muodostui Karimon el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ksi murrosvaiheeksi ja h\xc3\xa4n teki my\xc3\xb6hemmin paljon valkoisen armeijan sankarillisuutta ylist\xc3\xa4neit\xc3\xa4 kirjoja, kuvituksia ja maalauksia. Vuonna 1928 julkaistun itse kirjoittamansa ja kuvittamansa teoksen Valkoinen armeija Karimo sanoi luonnostelleensa jo sodan aikana rintamalla._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen Karimo j\xc3\xa4tti lehtimaailman ja toimi ensin armeijassa sek\xc3\xa4 1919\xe2\x80\x931925 Viipurin suojeluskuntapiirin p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. Ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ohella h\xc3\xa4n avusti my\xc3\xb6s heimosotia. H\xc3\xa4net kuitenkin kutsuttiin luomaan suojeluskuntaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6lle omaa lehte\xc3\xa4; vuoden 1926 alussa aloitti ilmestymisens\xc3\xa4 Hakkapeliitta, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana Karimo toimi seuraavaan vuoteen. Lehti oli t\xc3\xa4ydellisesti h\xc3\xa4nen luomuksensa ja h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s piirsi sen kaikki kansikuvat p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajakautenaan.\n_START_SECTION_\nVapaana taiteilijana\n_START_PARAGRAPH_\nToimittuaan lyhyen aikaa yleisesikunnan osastop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 Karimo j\xc3\xa4tt\xc3\xa4ytyi 1927 vapaaksi taiteilijaksi ja kirjailijaksi. H\xc3\xa4n maalasi muotokuvia ja Hancockissa Michiganissa sijaitsevaan Suomi-opistoon vuonna 1946 luovutetun kookkaan Delaware-aiheisen taulun sek\xc3\xa4 veisti Karjalankannakselle vuonna 1935 suuret lahjoitus\xc2\xadmaa\xc2\xadtalon\xc2\xadpoikien\xc2\xad muistomerkit. Karimo suunnitteli my\xc3\xb6s arvohenkil\xc3\xb6ille luovutettuja adresseja ja lahjaesineit\xc3\xa4, joista merkitt\xc3\xa4vin oli sotamarsalkaksi ylennetylle Gustaf Mannerheimille vuonna 1933 luovutettu eebenpuusta, norsunluusta ja kullasta valmistettu marsalkansauva._NEWLINE_Sota-aikana Karimo piirsi runsaasti propagandajulisteita ja muita painotuotteita ja suunnitteli Talvisodan muistomitalin. H\xc3\xa4nen sotilasarvonsa oli vuodesta 1940 majuri. Karimo oli 1941\xe2\x80\x931942 p\xc3\xa4\xc3\xa4majan kunniamerkkitoimiston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 ja osallistui muun muassa Mannerheim-ristin suunnitteluun. Sodan j\xc3\xa4lkeen aika ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ollut h\xc3\xa4nen aatteilleen otollinen ja h\xc3\xa4n keskittyi Kalevalan kuvitukseen, joka kuitenkin j\xc3\xa4i kesken h\xc3\xa4nen kuollessaan vuonna 1952. Ty\xc3\xb6n saattoi p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen Hugo Otava, ja 2 500 kuvaa sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4nyt Kuva-Kalevala ilmestyi 1953.\n_START_SECTION_\nTuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nKarimon tunnetuin teos on Suomen historiasta kertova neliosainen kaunokirjallinen teos Kumpujen y\xc3\xb6st\xc3\xa4 (1929\xe2\x80\x931932). Siin\xc3\xa4 kerrotaan l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kuvitteellisten henkil\xc3\xb6iden sankarillisista, usein traagisista kohtaloista kansallismielisen paatoksen hengess\xc3\xa4. Teoksen alkupuolella Suomen suku saapuu Suomeen it\xc3\xa4isest\xc3\xa4 alkukodista, ja teos p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy Suomen itsen\xc3\xa4isyyteen ja vapaussotaan. Karimo my\xc3\xb6s kuvitti itse teoksen omin maalauksinsa, joita on my\xc3\xb6hemminkin k\xc3\xa4ytetty historiantapahtumia kuvattaessa. Kumpujen y\xc3\xb6st\xc3\xa4 -sarjasta on otettu painoksia viel\xc3\xa4 1950-luvulla, mutta n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 laitoksista on j\xc3\xa4tetty pois lopun Suur-Suomi-julistus ja muita uudessa ulkopoliittisessa tilanteessa arveluttavia kertomuksia. Toinen painos ilmestyi kolmiosaisena ja kolmas painos en\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksiosaisena._NEWLINE_Karimo kirjoitti my\xc3\xb6s tieteisromaanin Kohtalon kolmas hetki (1926), joka kuvaa Suomen ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sotaa vuonna 1967. Romaanissa teknisesti ylivoimainen Suomi voittaa sodan liittolaisinaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vanhat viholliset. Romaani ilmestyi ensin jatkokertomuksena Hakkapeliitta-lehdess\xc3\xa4 ja kirjana useina painoksina, joissa oli kussakin erilaiset Karimon tekem\xc3\xa4t kansikuvat.'