b'\n_START_ARTICLE_\nAgathon\xc3\xadsi\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nAgathon\xc3\xadsi sijaitsee V\xc3\xa4limereen kuuluvassa Egeanmeress\xc3\xa4. Sen l\xc3\xa4himm\xc3\xa4t suuremmat saaret ovat S\xc3\xa1mos pohjoispuolella, Arko\xc3\xad ja Leipso\xc3\xad lounaispuolella ja Farmakon\xc3\xadsi etel\xc3\xa4kaakossa. Et\xc3\xa4isyys Turkin rannikkoon id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on noin 20 kilometri\xc3\xa4._NEWLINE_Saaren korkein kohta on D\xc3\xa9ndra (209 metri\xc3\xa4).\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAntiikin aikana Agathon\xc3\xadsi tunnettiin nimell\xc3\xa4 Tragaia (my\xc3\xb6s Tragaie tai Tragia). Thukydideen mukaan saaren ensimm\xc3\xa4iset asukkaat olivat kaarialaisia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen saarta asuttivat doorilaiset ja joonialaiset. Ainakin vuonna 74 eaa. saarella toimi merirosvoja, sill\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 saivat nuoren Julius Caesarin vangikseen ja veiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4m\xc3\xa4n Farmakon\xc3\xadsille._NEWLINE_Bysanttilaisena aikana ja sen j\xc3\xa4lkeen saari tuli usein asumattomaksi ja asutettiin uudelleen. 1100\xe2\x80\x931200-luvuilla saaren omisti P\xc3\xa1tmoksen Johannes Teologin luostari. Viimeisin asuttaminen tapahtui 1800-luvulla, jolloin sinne muutti asukkaita P\xc3\xa1tmokselta ja Fo\xc3\xbarnoin saarilta._NEWLINE_Muun Dodekanesian tavoin Agathon\xc3\xadsi oli 1900-luvun alkupuolen Italian vallan alla. Toisessa maailmansodassa sit\xc3\xa4 miehittiv\xc3\xa4t saksalaiset. Saaresta tuli osa Kreikkaa vuonna 1948.'