b'\n_START_ARTICLE_\nVincennesin linna\n_START_PARAGRAPH_\nVincennesin linna (ransk. Ch\xc3\xa2teau de Vincennes) on alkujaan keskiajalla rakennettu kuninkaallinen puolustuslinna Vincennesiss\xc3\xa4 Pariisin it\xc3\xa4puolella Ranskassa. Vincennesin linnan tarkoitus oli suojella toisaalta Pariisia mahdollisilta hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4jilt\xc3\xa4 ja toisaalta Ranskan kuningasta mahdollisilta kansannousuilta. Linna toimi Ranskan hallitsijan p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisena asuinpaikkana aina vuoteen 1682, jolloin Ludvig XIV p\xc3\xa4\xc3\xa4tti asettua sen sijaan Versailles\xe2\x80\x99n palatsiin._NEWLINE_Vincennesin linnan keskustorni eli donjoni on 50 metrin korkuisena Euroopan korkein lajissaan. Coucyn linnan torni oli aikanaan viel\xc3\xa4 korkeampi, mutta se tuhoutui ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 maailmansodassa.\n_START_SECTION_\nKuninkaallinen asunto\n_START_PARAGRAPH_\nLinna sai alkunsa Ludvig VII:n 1100-luvulla Bois de Vincennesin mets\xc3\xa4\xc3\xa4n rakennuttamasta mets\xc3\xa4stysmajasta. Filip II ja Ludvig Pyh\xc3\xa4 laajensivat rakennusta 1200-luvulla. Ludvig Pyh\xc3\xa4 l\xc3\xa4hti t\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4nnelle ja kahdeksannelle ristiretkelle vuosina 1248 ja 1270. Vincennesiss\xc3\xa4 syntynyt Kaarle V rakennutti nykyp\xc3\xa4iviin s\xc3\xa4ilyneen muurin ja n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n keskustornin 1360-luvulla. Pariisin Sainte-Chapellea j\xc3\xa4ljittelev\xc3\xa4n goottilaisen kappelin eli Sainte-Chapelle de Vincennesin rakentaminen aloitettiin vuonna 1380 ja se valmistui Henrik II:n aikana vuonna 1552._NEWLINE_Arkkitehti Louis Le Vau suunnitteli 1600-luvulla lis\xc3\xa4tyt niin sanotut kuninkaan paviljongin (Pavillon du roi) ja kuningattaren paviljongin (Pavillon de la Reine) Ludvig XIV:n pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4. Ludvig XIV asui kuninkaan paviljongissa puolisonsa Maria Teresian kanssa kunnes Versailles\xe2\x80\x99n palatsi valmistui asuttavaan kuntoon. Kuningattaren paviljongissa asui muun muassa kardinaali Mazarin, joka my\xc3\xb6s kuoli t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vuonna 1661. My\xc3\xb6s muun muassa Englannin kuningas Henrik V kuoli Vincennesin linnassa lavantautiin vuonna 1422. Viimeinen Vincennesin linnassa asunut Ranskan kuningas oli Ludvig XV vuonna 1715.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6hempi k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nVincennesin linna toimi my\xc3\xb6s vankilana 1500-luvulta aina 1800-luvulle asti. Siell\xc3\xa4 olivat vankeina muun muassa valtiomiehet Nicolas Fouquet ja Mirabeau sek\xc3\xa4 kirjailijat Denis Diderot ja markiisi de Sade. 1700-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 linnan alueella toimi muun muassa Vincennesin posliinitehdas ja muutaman vuoden ajan kadettikoulu \xc3\x89cole militaire. Napoleonin aikana linna muutettiin varuskunnaksi ja asevarastoksi. Vuoden 1814 Pariisin valtauksen aikana Vincennesin varuskuntaa komensi kenraali Pierre Daumesnil, joka kielt\xc3\xa4ytyi antautumasta ylivoimaiselle viholliselle edes sen j\xc3\xa4lkeen kun koko Pariisi oli jo kukistunut. Vuonna 1840 Vincennesin linna muutettiin osaksi Pariisia ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4\xc3\xa4 puolustuslinnakkeiden ketjua. Keisari Napoleon III lahjoitti linnaa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4n Vincennesin mets\xc3\xa4n yleiseksi puistoksi Pariisin kaupungille vuonna 1860._NEWLINE_Toisen maailmansodan alkuvaiheessa 1939\xe2\x80\x931940 Vincennesin linna oli Ranskan ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6in\xc3\xa4 toimineiden Maurice Gamelinin ja Maxime Weygandin p\xc3\xa4\xc3\xa4majana. Per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyess\xc3\xa4\xc3\xa4n elokuussa 1944 Pariisin vapautuksen yhteydess\xc3\xa4 saksalaiset joukot tuhosivat osan linnasta r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Pahoja vaurioita k\xc3\xa4rsinyt linna restauroitiin sodan j\xc3\xa4lkeen. Nykyisin linnassa toimii Ranskan puolustusvoimien arkisto Service historique de la D\xc3\xa9fense.'