b'\n_START_ARTICLE_\nM\xc3\xa4larin kirves\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4larin kirves tai my\xc3\xb6s Akozino\xe2\x80\x93M\xc3\xa4larin kirves on er\xc3\xa4s putkikirveen eli onsikirveen tyyppi, jota valmistettiin ja k\xc3\xa4ytettiin pronssi- ja rautakaudella Skandinaviassa, It\xc3\xa4-Baltian maissa, Suomessa ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Niit\xc3\xa4 esiintyy kaikissa Skandinavian maissa Skandinavian pronssikauden yhteydess\xc3\xa4. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 se liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n Ananjinon kulttuuriin ja sen keskuspaikkojen kalmistojen soturihautoihin. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n M\xc3\xa4larin kirveiden levi\xc3\xa4minen Fennoskandiaan on yleisemmin alettu liitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n it\xc3\xa4isten vaikutuksien levi\xc3\xa4miseen l\xc3\xa4nteen p\xc3\xa4in.\n_START_SECTION_\nNimityksi\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen kieless\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yl\xc3\xa4tyypist\xc3\xa4 kahta nimityst\xc3\xa4: putkikirves ja onsikirves (onsikeltti) . M\xc3\xa4larin kirves on saanut nimens\xc3\xa4 Uplannin M\xc3\xa4larenlaaksosta, mist\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty kymmeni\xc3\xa4 ja josta suomalaiset tutkijat ovat niist\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4iseksi kuulleet. Niit\xc3\xa4 oli toki l\xc3\xb6ytynyt my\xc3\xb6s It\xc3\xa4-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 Tatarstanin monista kalmistoista paljon Ruotsia enemm\xc3\xa4n, mutta niist\xc3\xa4 kuultiin rautaesiripun vuoksi vasta my\xc3\xb6hemmin. M\xc3\xa4larin kirveist\xc3\xa4 k\xc3\xa4yte\xc3\xa4\xc3\xa4n muissa kielissa omia nimityksi\xc3\xa4: ruots. M\xc3\xa4laryxa, M\xc3\xa4lardalsyxa (harvoin mellansvensk yxa), ven. kelty Akozino-Melarskie, Melarsko-Akozinskie kelty, melarskie kelty (KAM) ja engl. M\xc3\xa4lardal-celt, M\xc3\xa4lar axe. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytetty nimi on per\xc3\xa4isin Akozinossa sijaitsevasta kalmistosta.\n_START_SECTION_\nKehitys\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4larin kirveet ovat pienikokoisia ja niiden putkiosa on suhteellisen pitk\xc3\xa4 ter\xc3\xa4osaan verrattuna. Ne on koristeltu putkensuun ja ter\xc3\xa4osan v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 osuudella holkkia kiert\xc3\xa4vill\xc3\xa4 muutamalla poikittaisella kohoharjalla. Putken varressa on sivulla yksi silmukka kiinnitysnauhan kiinnityst\xc3\xa4 varten. Silmukalla ja narukiinnityksell\xc3\xa4 on estetty ter\xc3\xa4n irtoaminen tai sen hukkuminen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n irrottua. Kirves vartetaan putkikirveille aikaisemmin hyv\xc3\xa4ksi havaitulla tavalla. Varsi on taivutetun polven muotoinen keppi, jossa ter\xc3\xa4 kiinnitet\xc3\xa4\xc3\xa4n varteen n\xc3\xa4hden viistosti alas ly\xc3\xb6ntisuuntaan osoittavan varren p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n._NEWLINE_Ruotsissa ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kirveiden muotoilussa on eroja. Keski-Ruotsissa kirveet ovat sirompia ja pienikokoisempia kuin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset kirveet. M\xc3\xa4larinlaakson kirveiss\xc3\xa4 ter\xc3\xa4 on suhteellisen kapea putkimaiseen varteen verrattuna. Pituuden ja leveyden suhde on 7:2, ja niiden koristeena on poikittain nelj\xc3\xa4 tai viisi kohoharjaa silmukan kohdalla. My\xc3\xb6s putken suuntaisesti kulkee kapeat kohoharjat leviten s\xc3\xa4teitt\xc3\xa4isesti kohti leve\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4 ter\xc3\xa4osaa. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kirveell\xc3\xa4 on enemm\xc3\xa4n variaatioita.\n_START_SECTION_\nAlkuper\xc3\xa4 ja sen levint\xc3\xa4alue\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4larin tyypin kirveit\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kahdelta alueelta, joissa niit\xc3\xa4 esiintyy varsin tihe\xc3\xa4sti. Keski-Ruotsin Uplannista ja muualla Etel\xc3\xa4-Ruotsissa tunnetaan noin 80 kirvest\xc3\xa4 ja It\xc3\xa4-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n mets\xc3\xa4alueella Volgan ja Kaman yhtym\xc3\xa4kohdassa tunnetaan noin 265 kirvest\xc3\xa4 kalmistol\xc3\xb6yt\xc3\xb6in\xc3\xa4. N\xc3\xa4iden keskittymien ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 ja niiden v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella kirvestyyppi\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty yhteens\xc3\xa4 noin 450, mik\xc3\xa4 on ihmetytt\xc3\xa4nyt tutkijoita syyst\xc3\xa4kin. Kirveen alkuper\xc3\xa4st\xc3\xa4 on k\xc3\xa4yty pitk\xc3\xa4 ja hedelm\xc3\xa4t\xc3\xb6n tieteellinen debatti. Ruotsalaiset ovat pit\xc3\xa4neet sit\xc3\xa4 omana tuotantona, jota oli viety my\xc3\xb6s Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset tutkija olivat sit\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 se on volgalainen kirvestyyppi ja ett\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 oli viety l\xc3\xa4nteen p\xc3\xa4in. _NEWLINE_Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset ja skandinaaviset kirvesmuodot ovat niin samanlaiset, ett\xc3\xa4 niill\xc3\xa4 voidaan ajatella olevan yhteisi\xc3\xa4 esikuvia, joista oma tuotanto olisi ottanut mallia. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kirveit\xc3\xa4 tunnetaan moninkertainen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 Skandinavian l\xc3\xb6yt\xc3\xb6ihin n\xc3\xa4hden. M\xc3\xa4larin kirveen kanssa samanaikainen kirvestyyppi on Ananjinon kirves. Se liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Ananjinon kulttuuriin, josta sit\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty runsaasti Ananjinon-, Akozinon- (ven. \xd0\x90\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb7\xd0\xb8\xd0\xbd\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\xbc\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xba) ja Achmylovon kalmistoista (ven. \xd0\xa1\xd1\x82\xd0\xb0\xd1\x80\xd1\x88\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\x90\xd1\x85\xd0\xbc\xd1\x8b\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\x9c\xd0\xbe\xd0\xb3\xd0\xb8\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xb8\xd0\xba). Koska ruotsalaisia esineit\xc3\xa4 ei Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kalmistoista juurikaan tunneta, kallistuvat useimmat tutkijat sille kannalle, ett\xc3\xa4 kirveet kehitettiin Volgan rannoilla ja ne tulivat Skandinaviaan tuontitavarana._NEWLINE_Pronssi valmistettiin sekoittamalla suureen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n kuparia pieni osa tinaa. Joidenkin pronssiesineiden kuparin sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 muiden metallien pitoisuuksia tutkimalla on kyetty osoittamaan, mist\xc3\xa4 muinaisesta kuparikaivoksesta pronssin kupari on ollut per\xc3\xa4isin. Skandinaavisista pronssiesineist\xc3\xa4 on vasta hiljattain alettu tutkia n\xc3\xa4it\xc3\xa4 j\xc3\xa4lki\xc3\xa4. Joitakin analyysej\xc3\xa4 on toki tehty, ja niill\xc3\xa4 on kyetty osoittamaan pronssiesineen kuparin alkuper\xc3\xa4ksi Kyproksen tai Sardinian kaivokset. Joidenkin M\xc3\xa4larin kirveiden osalta on saatu ristiriitaisia tuloksia. Se viittaisi muutaman kirveen osalta ep\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4iseen suuntaan.\n_START_SECTION_\nSuomen l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen M\xc3\xa4larin tyypin kirveet ovat muotoilultaan sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4ntisi\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 it\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Suomen kaksitoista l\xc3\xb6yt\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat useimmiten kotimaista valmistetta, mutta nelj\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydetyist\xc3\xa4 kirveist\xc3\xa4 on valmistettu joko Ruotsissa tai It\xc3\xa4meren kaakkoisosissa. Todisteena kotoper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 tuotannosta ovat valinmuotit, joita on l\xc3\xb6ytynyt kolme (Rovaniemelt\xc3\xa4, Suomussalmelta ja Kemist\xc3\xa4). Niiden piirteet muistuttavat enemm\xc3\xa4n ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 malleja kuin ruotsalaisia malleja. Suomesta tunnetaan my\xc3\xb6s 15 samanaikaisena pidetyn Ananjinon kirveen valinmuottia. Muita kirveiden valinmuotteja kuin n\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei Suomessa esiinny. Niiden mukaan Kainuun alueella vaikuttaisi olleen pronssikaudella tuotantokeskus. Suomen rannikolla ei tiedet\xc3\xa4 yht\xc3\xa4\xc3\xa4n kirveiden valinmuotteja._NEWLINE_Jepualta, mist\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ytynyt viimeisin M\xc3\xa4larin kirves, tunnetaan ep\xc3\xa4suorasti sen ajoitus. Kirves l\xc3\xb6ytyi tutkittaessa r\xc3\xb6ykki\xc3\xb6t\xc3\xa4, jossa esiintyi my\xc3\xb6s tasakantaisia kivisi\xc3\xa4 nuolenk\xc3\xa4rki\xc3\xa4. Jos r\xc3\xb6ykki\xc3\xb6 rakennettiin veden \xc3\xa4\xc3\xa4relle, oli se mahdollista noin 900 eaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 antaa aikaisimman ajankohdan, milloin kirves olisi voitu kaivaa maahan. Kirves voidaan ajoittaa aikaisintaan pronssikauden periodille IV, mik\xc3\xa4 sopii yhteen ruotsalaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4m\xc3\xa4n M\xc3\xa4larin kirvestyypin ajoituksen kanssa.\n_START_SECTION_\nNorjan l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4-Norjan l\xc3\xa4nsirannikolla tunnetaan monia M\xc3\xa4larin kirveit\xc3\xa4, joilla on ruotsalaisista kirveist\xc3\xa4 eroava tyyli. N\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi on l\xc3\xb6ytynyt kolme vuolukivist\xc3\xa4 valinmuottia (kaksi niist\xc3\xa4 on Tjesseimista ja Randabergista), joten tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n varmasti, ett\xc3\xa4 osa kirveist\xc3\xa4 oli kotoper\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Yksi norjalainen vuolukivimuotti tunnetaan Rovaniemelt\xc3\xa4. Norjalaiset arvelevat kirvesmallin tulleen joko suoraan Suomen l\xc3\xa4pi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 tai sitten Uplannin kautta. Norjalaisia kirveit\xc3\xa4 ei ole ajoitettu.\n_START_SECTION_\nAjoitus\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsissa kirveiden esiintyminen ajoittuu Oscar Monteliuksen mukaan pronssikauden periodille V eli 950\xe2\x80\x93750 eaa. Sik\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ajoittamista on hankaloittanut niiden l\xc3\xb6ytyminen hajal\xc3\xb6yt\xc3\xb6in\xc3\xa4. Monet muutkin ruotsalaiset tutkijat, kuten Baudau, Arne, Lindqvist ja Almgren, ovat ajoittaneet kirveit\xc3\xa4 vaihtelevasti periodeille III\xe2\x80\x93V. Yksi M\xc3\xa4larin kirveist\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ytynyt it\xc3\xa4isen tekstiilikeramiikan yhteydest\xc3\xa4 ja yhdest\xc3\xa4 toisesta kirveest\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty varrenj\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 holkin sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on ajoitettu radiohiiliajoituksena 2\xc2\xa0330 vuotta vanhaksi eli kalibroituna ajanjaksolle 550\xe2\x80\x93350 eaa. On jopa ehdotettu, ett\xc3\xa4 M\xc3\xa4larin kirveet tulivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vasta rautakauden alussa. Voi kuitenkin olla niinkin, ett\xc3\xa4 kyseinen kirves on ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 paljon ter\xc3\xa4n valmistamisen j\xc3\xa4lkeenkin. Suomessa Carl Meinander ajoittaa kirvestyypin periodeille V\xe2\x80\x93VI eli 900\xe2\x80\x93500 eaa._NEWLINE_Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten kirveiden ajoitusta on my\xc3\xb6s selvitetty. Kuzminych ajoittaa ne 700\xe2\x80\x93500 eaa., mutta t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ajoitusta on haluttu aikaistaa. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on ollut k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 radiohiiliajoitusten synkronointia ja kalibrointia 2000-luvun aikana, koska ajoitusten on havaittu antavan liian nuoria tuloksia. Uudemmat tulokset olisivat Yushkovan mukaan 900\xe2\x80\x93600 eaa.\n_START_SECTION_\nPatrusjev & Kuzminych: ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4l\xc3\xa4isist\xc3\xa4 kirveist\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s tehty tyylianalyyseja, ja ne vaihtelevatkin enemm\xc3\xa4n kuin ruotsalaisten kirveiden tyylit. T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olevista kirvesmuodosta vain osa esiintyy Ruotsissa ja lopulle ei l\xc3\xb6ydet\xc3\xa4 l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 vastineita. Vuonna 1975 julkaisi V. S. Patrusjev tyylianalyysin, jonka mukaan h\xc3\xa4n jakoi kirveet viiteen erilaiseen ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n (I\xe2\x80\x93V), joista h\xc3\xa4n erotteli viel\xc3\xa4 alaryhmi\xc3\xa4. Ryhmill\xc3\xa4 I, II ja III kiersi useat koristeharjakkeet holkin ymp\xc3\xa4ri varren silmukan kohdalla. Silmukan holkin yl\xc3\xa4puolinen kaula oli pitempi kuin muilla ryhmill\xc3\xa4. Holkin suusta alkaneet pitkitt\xc3\xa4iset harjakkeet levisivat ter\xc3\xa4n sile\xc3\xa4\xc3\xa4 reunaa ter\xc3\xa4n suuhun asti. Ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n I kuuluivat yli 10\xe2\x80\x9313-senttimetriset kirveet, joissa ter\xc3\xa4n sile\xc3\xa4 pinta ulottui holkin suuhun asti. Ryhmiss\xc3\xa4 II ja III ter\xc3\xa4n sile\xc3\xa4 pinta ulottui en\xc3\xa4\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4ri kiert\xc3\xa4vien koristeharjakkeiden kohdalle, mutta holkin suulta ulottui koristeellinen harjake koristeharjakkeiden yli. Ryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 III sijaitsi viimeksi mainittujen harjakkeiden molemmilla puolilla pistem\xc3\xa4iset syvennykset. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vain alatyypill\xc3\xa4 a on pitk\xc3\xa4 kaula, kun alaryhmill\xc3\xa4 b ja c se on lyhyempi. Ryhmiss\xc3\xa4 IV ja V on kaula h\xc3\xa4vinnyt kokonaan. Patrusjevin mukaan ryhm\xc3\xa4n I kirveist\xc3\xa4 yhdelle l\xc3\xb6ytyy vastine Ruotsissa, ryhm\xc3\xa4n II kirveist\xc3\xa4 viidelle ja ryhm\xc3\xa4n III kirveist\xc3\xa4 43 l\xc3\xb6ytyy vastineet Ruotsissa. Ryhm\xc3\xa4 V oli j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sryhm\xc3\xa4, jonka tuntomerkit eiv\xc3\xa4t sis\xc3\xa4lly edellisiin ryhmiin. _NEWLINE_Vuonna 1983 julkaisi S. V. Kuzminych oman ryhmittelyns\xc3\xa4, jossa ryhm\xc3\xa4t numeroitiin arabialaisilla numeroilla 1\xe2\x80\x9326. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ryhmist\xc3\xa4 ruotsalaisille kirveille ovat l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 mallia ryhm\xc3\xa4t 4, 5, 22 ja 4/22. Kuzminychin mukaan ryhm\xc3\xa4t 4 ja 5 vastasivat ruotsalaisia kirveit\xc3\xa4. Ryhm\xc3\xa4n 4 kirveet olivat muotoilultaan l\xc3\xa4hes samanlaiset, kuin ryhmien 22 ja 4/22 kirveet. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 on h\xc3\xa4nen mukaansa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Kuzminychin mukaan Suomesta ja Karjalasta l\xc3\xb6ytyy 10 samanlaista kirvest\xc3\xa4, Virosta, Latviasta, Liettuasta, Puolasta, Valko-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja Keski-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 yhteens\xc3\xa4 11 samanlaista kirvest\xc3\xa4.'