b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen taloushistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen taloushistoria alkaa esihistorialliselta ajalta, jatkuu Ruotsin ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallan ajalta itsen\xc3\xa4isyyteen ja siit\xc3\xa4 uusimpana Suomen aikaan osana Euroopan rahaliitto EMUa._NEWLINE_Tavarat ja raaka-aineet ovat liikkuneet Suomessa ja sen nykyisten rajojen yli jo esihistoriallisella ajalla. K\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tavaroita tuotiin It\xc3\xa4meren piirist\xc3\xa4, ylellisyystavaroita kuten kultakoruja kauempaakin. Ensimm\xc3\xa4isiin vientituotteisiin kuuluivat turkikset. Maanviljely alkoi kaskeamisesta, mutta Baltiasta levinnyt karjatalous auttoi peltojen lannoittamisessa ja peltoviljelyn lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisess\xc3\xa4._NEWLINE_Kaupungistuminen alkoi keskiajalla. Kun suurvallat varustivat laivastojaan, Suomi tuotti niiden tarpeisiin tervaa. 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Suomi oli yksi Euroopan k\xc3\xb6yhimmist\xc3\xa4 maista. Sitten s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin elinkeinovapaus. Seuraavan 150 vuoden aikana Suomen talouskasvu oli Japanin j\xc3\xa4lkeen maailman toiseksi nopeinta._NEWLINE_1980-luvun nousukautta seurasi pankkikriisi ja maan taloushistorian syvin lama. Seuraava kriisi saapui 2008 Yhdysvaltojen asuntomarkkinoista alkaneen kriisin levitess\xc3\xa4 IT-kuplan puhkeamisen heikent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Eurooppaan. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 lamasta Suomi on noussut muuta Eurooppaa hitaammin.\n_START_SECTION_\nEsihistoriallinen Suomi (\xe2\x80\x931150)\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisen Suomen alue oli jo kivikaudella (n. 10\xc2\xa0000\xe2\x80\x931\xc2\xa0500 eaa.) osa laajaa vaihdantaverkostoa. Esimerkiksi piikivi tuli Suomeen nykyisen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueelta. Maanviljely ja karjanhoito saapuivat Suomeen kauden lopulla Baltiasta, mutta mets\xc3\xa4stys ja ker\xc3\xa4ily pysyiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4elinkeinoina varsinkin sis\xc3\xa4maassa._NEWLINE_Pronssikauden (1\xc2\xa0500\xe2\x80\x93500 eaa.) vilkas kauppa ulottui my\xc3\xb6s Suomeen. Valumuottil\xc3\xb6yd\xc3\xb6t todistavat my\xc3\xb6s paikallisesta erikoistumisesta pronssinvalantaan._NEWLINE_Pronssikauden j\xc3\xa4lkeisen arkeologisesti v\xc3\xa4h\xc3\xa4l\xc3\xb6yt\xc3\xb6isen jakson j\xc3\xa4lkeen kauppa yleistyi taas roomalaisella rautakaudella. Rautaesineit\xc3\xa4 tuotiin maahan mutta niit\xc3\xa4 my\xc3\xb6s valmistettiin itse j\xc3\xa4rvi- ja suomalmista. Maanviljely alkoi kaskeamisesta, karjanpidosta saatiin lantaa peltojen lannoitteeksi. Muinaispelloilla on viljelty mm. ohraa, ruista, kauraa ja p\xc3\xb6lkkyvehn\xc3\xa4\xc3\xa4. Kotiel\xc3\xa4imin\xc3\xa4 tunnettiin jo pronssikaudella koiran lis\xc3\xa4ksi lehm\xc3\xa4, sika, lammas ja vuohi. K\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tavaroita tuotiin It\xc3\xa4meren piirist\xc3\xa4, ylellisyystavaroita kuten kultakoruja kauempaakin. Vauraus on ehk\xc3\xa4 perustunut turkiskauppaan.\n_START_SECTION_\nRuotsin vallan aika (1150\xe2\x80\x931809)\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsin vallan aikana Suomeen perustettiin ja kehittyi kaupunkeja kuten Turku ja Viipuri, joista muodostui my\xc3\xb6s paikallisia kaupan keskuksia. Maa- ja mets\xc3\xa4talous olivat silti p\xc3\xa4\xc3\xa4elinkeinoja._NEWLINE__NEWLINE_1600-luvulla oli monia katovuosia, ja maataloudella oli vaikeaa. Maanviljelyn ohella tuloja saatiin etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 raudasta, muualla tervasta ja L\xc3\xa4nsi-Suomessa tervan lis\xc3\xa4ksi sahatavarasta. Tervalla oli kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4 suurvaltojen kasvavissa laivastoissa, mutta sen tuottaminen oli kannattavaa vain hyvien kulkuyhteyksien varrella. Rannikoilla kalastettiin silakkaa, jokivarsilla lohta. Porotalous nousi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi elinkeinoksi Lapissa vasta 1700-luvulla._NEWLINE_Ruotsin vallan loppuaikoina hitaasti viri\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 teollisuutta (Suomen varhaisteollisuus) edustivat ruukit, lasitehtaat, sahat ja laivanrakentajat. Terva oli edelleen t\xc3\xa4rkein vientituote.\n_START_SECTION_\nSuomen suuriruhtinaskunnan aika (1809\xe2\x80\x931917)\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallan aikana Suomea muokattiin vuorostaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n osaksi. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 perua on esimerkiksi Suomen L\xc3\xa4nsi-Euroopasta poikkeava rautateiden raideleveys. Suomen teollistuminen sai vauhtia 1860-luvulla sahateollisuudesta, mutta viel\xc3\xa4 vuonna 1900 sai 73\xc2\xa0% kansasta elantonsa maanviljelyst\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTehdasteollisuuden synty\n_START_PARAGRAPH_\nTehdasteollisuus voimistui laajeni koko 1800-luvun ajan. Monet tehtaita perustaneet yritt\xc3\xa4j\xc3\xa4t olivat taustaltaan kauppiaita. Tekstiiliteollisuus taas sai yritt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4 teknisen alan osaajista ja ty\xc3\xb6njohtajista. Virkamiehet ja akateemisesti koulutetut olivat aktiivisia panimojen ja kemiantehtaiden perustajia. Sen sijaan on v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitys, ett\xc3\xa4 apteekkarit olisivat olleet erityisen aktiivisia tehtaiden perustamisessa. _NEWLINE_Perustetut tehtaat siirtyiv\xc3\xa4t usein ajan mittaan varakkaammille omistajille, ja syntyi entist\xc3\xa4 suurempia monialaisia yrityksi\xc3\xa4. Osakeyhti\xc3\xb6t alkoivat yritysmuotona yleisty\xc3\xa4 vasta vuosisadan puoliv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen, sen j\xc3\xa4lkeen kun osakeyhti\xc3\xb6asetus s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin 1864. Teollisuutta edisti my\xc3\xb6s ulkomaisten tehtailijoiden tulo Suomeen. Suurimmat ulkomaalaisten yritt\xc3\xa4jien ryhm\xc3\xa4t olivat ruotsalaiset, ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset ja saksalaiset. Ulkomaalaisten perustamat yritykset olivat usein paljon suurempia kuin suomalaisten, joten heid\xc3\xa4n vaikutuksensa Suomen talouteen oli suuri.\n_START_SECTION_\nRahatalouteen siirtyminen\n_START_PARAGRAPH_\nKun puun ja voin kysynt\xc3\xa4 kasvoivat ja viljan tuonti vapautui, kaskiviljely loppui ja painopiste siirtyi viljanviljelyst\xc3\xa4 karjatalouteen. Samalla Suomi siirtyi vaihdantataloudesta rahatalouteen. Vuonna 1860 Suomi sai oman rahan, markan._NEWLINE_Suomen t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t kauppakumppanit olivat Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4, Saksa ja Englanti. T\xc3\xa4rkein tuontitavara oli vilja, jota tuotiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja Saksasta._NEWLINE_Vuosina 1859\xe2\x80\x931868 lakkautettiin pakollinen ammattikuntalaitos ja vuonna 1879 s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin t\xc3\xa4ysi elinkeinovapaus.\n_START_SECTION_\n1917\xe2\x80\x931939\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isen maailmansodan syttyminen vaikeutti Suomen ulkomaankauppaa, kun rintamalinjat katkaisivat viennille ja tuonnille t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsiyhteyksi\xc3\xa4. Sodan pitkittyess\xc3\xa4 metalliteollisuus hy\xc3\xb6tyi kasvaneesta kysynn\xc3\xa4st\xc3\xa4. Vuonna 1916 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n valtion teett\xc3\xa4m\xc3\xa4t ty\xc3\xb6t keskeytettiin ja sotatarviketuotanto pieneni, mik\xc3\xa4 johti ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyteen._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeisin\xc3\xa4 vuosina Suomi sai lainaa Yhdysvalloista n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4d\xc3\xa4n est\xc3\xa4miseen._NEWLINE_Jo 1922 teollisuustuotanto oli saavuttanut sotaa edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tason._NEWLINE_1930-luvulla talouskasvu jatkui, ja bruttokansantuote henke\xc3\xa4 kohti l\xc3\xa4hestyi l\xc3\xa4nsieurooppalaista tasoa._NEWLINE_Puuta alettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 paperin valmistukseen, ja kun sahateollisuus taantui, paperi ohitti sen viennin arvossa mitattuna 1930-luvulla.\n_START_SECTION_\nNopeaa kasvua maailmansotien j\xc3\xa4lkeen (1945\xe2\x80\x931970)\n_START_PARAGRAPH_\nToisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen talous oli kriisiss\xc3\xa4. Sotakorvaukset veiv\xc3\xa4t suuren osan vientipotentiaalista, mutta toisaalta vauhdittavat teollistumista. Niihin pohjautuen 1950-luvulla metalliteollisuuden vienti Neuvostoliittoon jatkui kuitenkin l\xc3\xa4hes ilman kilpailua muista l\xc3\xa4nsimaista. Vienti l\xc3\xa4nteen, etenkin L\xc3\xa4nsi-Saksaan ja Britanniaan, alkoi kasvaa 1960-luvulla. L\xc3\xa4nsivienti\xc3\xa4 vauhdittivat Suomen devalvoinnit 1945 ja 1949, joiden ansiosta dollarin markkakurssi kasvoi 70 prosenttia. Samaan aikaan j\xc3\xa4lleenrakennus vauhditti kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Urho Kekkonen julkaisi vuonna 1952 kirjan Onko maallamme malttia vaurastua?. Siin\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kantaa huolta Pohjois-Suomen teollistumisesta, jotta asukkaat voisivat pysy\xc3\xa4 kotiseuduillaan. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n tarvittiin Kekkosen mukaan julkisen sektorin v\xc3\xa4liintuloa, met\xc3\xa4steollisuutta, liikenneolojen parantamista, kaivostoimintaa ja energiantuotantoa._NEWLINE_Kekkosen johtama Maalaisliitto oli valmis tinkim\xc3\xa4\xc3\xa4n valtionyhti\xc3\xb6iden liiketaloudellisisita tavoitteista yhteiskunnallisten p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4rien edist\xc3\xa4miseksi._NEWLINE_Hyvinvointivaltion kansalaisille tarjoamia etuja alettiin laajentaa 1960-luvulla.\n_START_SECTION_\nKasvun hidastuminen (1970\xe2\x80\x931995)\n_START_PARAGRAPH_\n1970-luvulla taloudellinen kehitys oli ep\xc3\xa4tasaista. Vuosikymmenen puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 k\xc3\xa4rsittiin pahojakin takaiskuja. Ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myys k\xc3\xa4vi yli 200 000:ssa. Silti kansantulo henke\xc3\xa4 kohti nousi selv\xc3\xa4sti vuosikymmenen aikana. Suomi paransi jonkin verran asemaansa muihin maihin verrattuna. Energiakriisi ei iskenyt Suomeen yht\xc3\xa4 kovasti kun muualle Eurooppaan, sill\xc3\xa4 Clearing-kauppa-sopimuksen takia neuvosto\xc3\xb6ljyn hinnan jyrkk\xc3\xa4\xc3\xa4 nousua kompensoivat samaa vauhtia kasvaneet  vientimahdollisuudet it\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Muuttoliike t\xc3\xb6iden per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 muihin maihin taantui vihdoin 1970-luvulla elintason kohottua Suomessakin. Suomen talous onkin kokenut valtavan harppauksen lyhyess\xc3\xa4 ajassa ja se on aiheuttanut my\xc3\xb6s ongelmia. Esimerkiksi kaupungistuminen on ollut hyvin nopeaa, ja se jatkuu edelleen kohti suurimpia kaupunkeja. 1980-lukuun menness\xc3\xa4 Suomesta oli tullut yksi maailman vauraimmista maista._NEWLINE_Suomen talouskehityksen politiikka oli ulkomaaninvestointien suhteen kansainv\xc3\xa4lisell\xc3\xa4kin tasolla hyvin torjuvaa. 1930-luvulla s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin laki, jonka mukaan yli 20\xc2\xa0% ulkomaanomistuksen osuus yrityksess\xc3\xa4 luokiteltiin "vaaralliseksi". Vuonna 1987 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 nostettiin 40\xc2\xa0%:iin, mutta kauppa- ja teollisuusministeri\xc3\xb6n piti yh\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 kaikki ulkomaaninvestoinnit. Ulkomaaninvestointien liberalisointi tuli vasta 1993 EU-j\xc3\xa4senyytt\xc3\xa4 valmistelevien toimenpiteiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4._NEWLINE_Suomessa vallitsi 1980-luvulla voimakas taloudellinen nousukausi, joka kesti koko vuosikymmenen. Yksi syy nousukauden pitkittymiseen ja ylikuumenemiseen oli ulkomaisen luotonhakemisen vapautuminen. Aiemmin luoton hakeminen ulkomailta oli luvanvaraista, mutta Suomen pankki vapautti luoton hakemisen 1986 ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti laajamittaiseen yrityksien lainanhakuun ulkomailta. Ulkomainen lainaraha oli huomattavasti kotimaista rahaa halvempaa. My\xc3\xb6s pankkien luotonanto yksityishenkil\xc3\xb6ille vapautui ja luottokanta kasvoi enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n yli 100\xc2\xa0% vuodessa. Pankkien valvojille ei kuitenkaan annettu lis\xc3\xa4\xc3\xa4 valtuuksia. Edell\xc3\xa4 mainitut seikat johtivat kansantaloudessa olevan raham\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n voimakkaaseen kasvuun, joka puolestaan nosti asuntojen ja liiketilojen hintoja voimakkaasti. Syntyi kiinteist\xc3\xb6- ja p\xc3\xb6rssikupla, jonka aikana syntyi nopeasti velkarahoituksella suuria omaisuuksia. Termi kasinotalous kuvasi lainarahalla ja sijoittamisella rikastumista._NEWLINE_Luottokuplan puhkeamisesta seurasi pankkikriisi, joka ajoi kansantalouden maan taloushistorian syvimp\xc3\xa4\xc3\xa4n lamaan. Keskeisi\xc3\xa4 syit\xc3\xa4 lamaan ja sen syvyyteen olivat talouspolitiikan virheet. Edell\xc3\xa4 mainittujen lis\xc3\xa4ksi markan arvoa pidettiin v\xc3\xa4kisin liian pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n vakaana korkeilla koroilla devalvaatiota v\xc3\xa4ltellen. My\xc3\xb6s finanssipolitiikka oli liian tiukkaa eli valtiontalouden pelastaminen ylikorostui menoja leikkaamalla. Ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyden hoidon laiminly\xc3\xb6nti johti verotulojen laskuun ja ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myysturvamenojen nousuun sek\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 kautta julkisten menojen nousuun, eik\xc3\xa4 korkean ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyden alentaminen j\xc3\xa4lkeenp\xc3\xa4in ole osoittautunut helpoksi. Yksi leimaa-antava seuraus lamasta oli monien ylivelkaantuneiden, mm. entisten yritt\xc3\xa4jien, vuosikymmenien ulosottokierre. Laman syihin kuuluivat my\xc3\xb6s markan spekulointi valuuttamarkkinoilla ja siit\xc3\xa4 seurannut rahapolitiikan kiristyminen sek\xc3\xa4 Neuvostoliiton kanssa k\xc3\xa4ydyn clearing-kaupan loppuminen vuosikymmenen vaihtuessa. Laman merkit n\xc3\xa4kyiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 2000-luvullakin, vaikka Suomen talouden voitiinkin sanoa olevan jo hyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kunnossa._NEWLINE_Erityisesti 1970-luvulla Suomen tuloerot supistuivat rajusti ja olivat OECD-maiden pienimpi\xc3\xa4 1990-luvun alussa.\n_START_SECTION_\nEuroopan unionin aika (1995\xe2\x80\x93)\n_START_PARAGRAPH_\nSuomi liittyi 1995 Euroopan unioniin. EU on ollut ennen muuta taloudellinen liitto, johon Suomen talous on yh\xc3\xa4 syvemmin integroitunut. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 esimerkkej\xc3\xa4 ovat EMU-maiden yhteinen valuutta euro, yhteinen tullipolitiikka sek\xc3\xa4 tavaroiden ja p\xc3\xa4\xc3\xa4omien vapaa liikkuminen. EU helpotti my\xc3\xb6s palvelujen ja ihmisten liikkumista._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen kymmenen EU-j\xc3\xa4senyysvuoden aikana ulkomaalaiset investoinnit kasvoivat Suomessa selv\xc3\xa4sti._NEWLINE_Vuosituhannen vaihteen osakemarkkinahuumassa monia IT-yityksi\xc3\xa4 listautui p\xc3\xb6rssiin ja ne kasvoivat, kunnes kupla puhkesi. Vuonna 2007 Yhdysvaltojen asuntomarkkinoilta alkanut finanssikriisi laajeni Eurooppaan vuonna 2008. Suomen talous on toipunut kriisist\xc3\xa4 muuta EU:ta hitaammin. Vuosina 2015-2016 Suomen talouden ennustettiin kasvavan ainoana EU-maana alle prosentin vuosivauhtia._NEWLINE_L\xc3\xa4nsimaiden Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle asettamat Ukrainan kriisist\xc3\xa4 johtuvat talouspakotteet huhtikuusta 2014 ja hein\xc3\xa4kuusta 2015 alkaen vaikeuttivat Suomen taloustilannetta. Pakoitteiden takia yhdysvaltalaiset yritykset ovat vet\xc3\xa4neet suoria investointeja pois my\xc3\xb6s Suomesta miljoonien eurojen edest\xc3\xa4. Pakotteet ovat aiheuttaneet suomalaiselle maataloudelle satojen miljoonien eurojen tulonmenetykset.  Vientitulojen  pienenemisen lis\xc3\xa4ksi maito- ja lihatuotteiden sek\xc3\xa4 perunoiden ylitarjonta kotimaisilla markkinoilla aiheutti hintojen laskua.\n_START_SECTION_\nMaanomistus\n_START_PARAGRAPH_\nPerinteist\xc3\xa4 keskiaikaista sarkajakoa sovellettiin Suomessa vain etel\xc3\xa4n tihe\xc3\xa4\xc3\xa4n asutuilla viljelysmailla. Muualla oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 lohkojako. Isojako 1700-luvulta alkaen pyrki yhdist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n talojen maat j\xc3\xa4lleen suuremmiksi kokonaisuuksiksi. My\xc3\xb6s mets\xc3\xa4maat jaettiin. 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 uusjaolla yritettiin j\xc3\xa4lleen koota Talon kaikki tilukset oli sijoitettava yhteen s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisenmuotoiseen palstaan. Samalla rajoitettiin tilusten lohkomista elinkelvottomiin osiin perinn\xc3\xb6njaon yhteydess\xc3\xa4._NEWLINE_Suomen itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 torpparilaki salli torppareiden ja m\xc3\xa4kitupalaisten oikeudesta lunastaa vuokra-alueensa. Se laajensi Suomen itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 pienviljelij\xc3\xa4luokkaa. Lex Kallio auttoi heit\xc3\xa4 hankkimaan itselleen lis\xc3\xa4maita pientilojensa elinkelpoistamiseksi. Toisen maailmansodan aikana pika-asutuslaki ja vuoden 1945 maanhankintalaki Karjalan evakkojen asuttamiseksi lis\xc3\xa4siv\xc3\xa4t pienmaanomistusta. Maanhankintalain nojalla Suomeen syntyi 45 000 uutta maatilaa ja 56 000 asuintilaa._NEWLINE_Nykyisin maatilojen keskipeltoala on noin 43 hehtaaria ja se on kasvamassa entist\xc3\xa4 suuremmaksi. Silti tilat ovat muuhun Eurooppaan verrattuina pieni\xc3\xa4. Vuonna 2014 Suomessa oli 52\xc2\xa0775 maatilaa, joista useimmat ovat perhetiloja.\n_START_SECTION_\nOmavaraistaloudesta kuluttajiksi\n_START_PARAGRAPH_\nOmavaraistalous s\xc3\xa4ilyi p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisena el\xc3\xa4m\xc3\xa4nmuotona pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n varsinkin Suomen maaseudulla. Vanha maatalousyhteis\xc3\xb6 oli hyvin pitk\xc3\xa4lle omavarainen, ja niin kauan kuin maatalous oli monimuotoista, ihmiset kuluttivat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 itse tuottamiaan hy\xc3\xb6dykkeit\xc3\xa4.  Kaupasta ostettiin suolaa ja laadukkaita metallituotteita.  Kauppoja oli aluksi vain kaupungeissa. Maaseudulle perustettiin kauppoja 1860-luvulta alkaen. Is\xc3\xa4nn\xc3\xa4t saivat rahatuloja my\xc3\xb6s myym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 puutavaraa.  _NEWLINE_El\xc3\xa4m\xc3\xa4nmuoto alkoi muuttua rajusti toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen. Taajamat alkoivat kasvaa, ja rakennemuutos kiihdytti maaltapakoa. Taajamien asukkaat ostivat kaikki hy\xc3\xb6dykkeet kaupasta. Maatilat erikoistuivat yhden tai korkeintaan kahden eri tuotteen tuotantoon, joka myytiin k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kokonaan jalostukseen, nin ett\xc3\xa4 viljatilatkin ostivat valmista leip\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1920 maataloudesta sai toimeentulonsa 70 prosenttia v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja teollisuudesta vain 10 prosenttia. Vuonna 2004 maatalous ty\xc3\xb6llisti 4,3\xc2\xa0% ty\xc3\xb6llisest\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja palveluala on laajentunut muita sektoreita suuremmaksi.'