b'\n_START_ARTICLE_\nEtel\xc3\xa4-Korean liikenne\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4-Korean liikenteen j\xc3\xa4rjestelyihin kuuluvat laajat rautatie- ja valtatieverkostot, sek\xc3\xa4 lukuisat bussi-, laiva- ja lentoyhteydet. Etel\xc3\xa4-Korea otti Maglev-junat kaupallisen liikenteen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n kolmantena valtiona maailmassa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4-Korean nykyaikaisen liikenneinfrastruktuurin rakentaminen alkoi vuosia 1962-66 koskeneen ensimm\xc3\xa4isen valtiollisen viisivuotissuunnitelman my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Suunnitelmaan kuuluivat 275 rautatiekilometrin\xc2\xa0ja useiden pienten moottoritieosuuksien rakennushankkeet.\xc2\xa0Soulin ja Busanin suurkaupungit yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4 Gyeongbu Expressway\xc2\xa0valmistui 7.7.1970._NEWLINE_1970-luvulla uusien liikennej\xc3\xa4rjestelmien rakentaminen kiihtyi. Kolmannen viisivuotissuunnitelman (1972-76) ohjelmaan kuului useita lentoasema- ja satamahankkeita. 1970-luvulla valtatieverkosto laajeni 487 kilometrill\xc3\xa4, ja Soulin metro valmistui. Suuria satamarakennushankkeita k\xc3\xa4ynnistettiin Pohangissa, Ulsanissa, Masanissa, Incheonissa ja Busanissa._NEWLINE_1980-luvulla rautatieverkkoa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istettiin, ja verkosto tiheni useiden lis\xc3\xa4ratojen my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Junien ajonopeuksia nostettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4linjoilla. Vaikka rautateit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin ensisijaisesti rahtiliikenteeseen, my\xc3\xb6s matkustajaliikenne kasvoi. Vuonna 1988 tieverkoston kokonaispituus oli 51\xc2\xa0000 kilometri\xc3\xa4. Moottoritieverkostoa laajennettiin yhdist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n useampia suuria kaupunkeja, ja sen laajuus oli 1 539 kilometri\xc3\xa4 tiet\xc3\xa4 1980-luvun lopulla.\n_START_SECTION_\nRautatiet\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4-Korean suurin rautatieliikenneyhti\xc3\xb6 on\xc2\xa0Korail. Rautateiden verkostoa hallinnoi Korean rataverkkoviranomainen (kor. \xed\x95\x9c\xea\xb5\xad\xec\xb2\xa0\xeb\x8f\x84\xec\x8b\x9c\xec\x84\xa4\xea\xb3\xb5\xeb\x8b\xa8, Hanguk Cheoldo Siseol Gongdan)._NEWLINE_Etel\xc3\xa4-Korean ensimm\xc3\xa4inen suurnopeusjunapalvelu Korea Train Express aloitti toimintansa huhtikuussa 2004. Muita kaupunkienv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 matkoja tarjoavat\xc2\xa0Korailin palvelut Saemaeul-ho ja Mugunghwa-ho. L\xc3\xa4hiliikenteen junapalveluita tarjoaa Korailin Tonggeun, jonka junat pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4t kaikilla asemilla.\n_START_SECTION_\nMetrot\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4-Korean kuudella suurimmalla kaupungilla \xe2\x80\x93 Soulilla, Busanilla, Daegulla, Gwangjulla, Daejeonilla ja Incheonilla \xe2\x80\x93 on kullakin oma\xc2\xa0metroj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Soulin metroj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 on maan vanhin, sen ensimm\xc3\xa4inen linja avattiin vuonna 1974.\n_START_SECTION_\nRaitiovaunut\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen raitiovaunulinja Soulissa aloitti toimintansa joulukuussa 1898. Se liikenn\xc3\xb6i Seodaemunin ja Cheongnyangnin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Verkkoa laajennettiin ensin kattamaan koko keskustan alue eli Jung-gun ja Jongno-gun hallintoalueet. Sittemmin my\xc3\xb6s ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hi\xc3\xb6alueet saivat raitiovainulinjat._NEWLINE_Raitiovaunuverkoston laajuus saavutti huippunsa vuonna 1941. Vuonna 1968 verkostoa alettiin supistaa yksityisautoilun ja\xc2\xa0metron suosion v\xc3\xa4hent\xc3\xa4ess\xc3\xa4 raitioliikenteen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Soulin metron Linja 1 ja Linja 2\xc2\xa0kulkevat vanhoja raitiovaunureittej\xc3\xa4 pitkin Jongnossa ja Euljirossa.\n_START_SECTION_\nAlueelliset linja-autopalvelut\xc2\xa0\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4hes kaikissa Etel\xc3\xa4-Korean kaupungeissa on tarjolla alueellista linja-autoliikennett\xc3\xa4.\xc2\xa0Alueelliset reitit ovat luokiteltu gosok-busseihin (kor. \xea\xb3\xa0\xec\x86\x8d\xeb\xb2\x84\xec\x8a\xa4, nopea pikalinja-auto) ja sioe-busseihin (kor. \xec\x8b\x9c\xec\x99\xb8\xeb\xb2\x84\xec\x8a\xa4, kaupunkien v\xc3\xa4linen esikaupunkilinja-auto). Gosok-bussit toimivat pidemmill\xc3\xa4 matkoilla, ja pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4t hyvin harvoin matkan aikana. Shioe-bussit toimivat tyypillisesti lyhyill\xc3\xa4 et\xc3\xa4isyyksill\xc3\xa4, ovat siten hitaampia, ja tekev\xc3\xa4t enemm\xc3\xa4n v\xc3\xa4lipys\xc3\xa4hdyksi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPaikalliset linja-autopalvelut\n_START_PARAGRAPH_\nKaupungeissa ja kyliss\xc3\xa4 toimii kahdenlaisia linja-autoja: jwaseok (kor. \xec\xa2\x8c\xec\x84\x9d) ja dosihyeong (kor. \xeb\x8f\x84\xec\x8b\x9c\xed\x98\x95) tai ipseok (kor. \xec\x9e\x85\xec\x84\x9d). Molemmat ajavat usein samoja reittej\xc3\xa4, ja tekev\xc3\xa4t suunnilleen saman verran pys\xc3\xa4hdyksi\xc3\xa4. Jwaseok-bussit ovat hinnaltaan kalliimpia, ja niit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n matkustusmukavuudeltaan parempina, kun taas doshihyeong-bussit ovat halvempia, ja niiss\xc3\xa4 on v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n istumapaikkoja. Monissa pieniss\xc3\xa4 kaupungeissa ei ole jwaseok-busseja. Niiden linja-autoja kutsutaan virallisesti nimell\xc3\xa4 nongeochon (kor. \xeb\x86\x8d\xec\x96\xb4\xec\xb4\x8c, maaseutulinja). Joillakin kaupungeilla on omat luokittelunsa linja-autopalveluille.\n_START_SECTION_\nMuut palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nYmp\xc3\xa4ri maata toimii suurnopeusbusseja, joilla on mahdollista matkustaa\xc2\xa0Incheonin kansainv\xc3\xa4liselle lentoasemalle._NEWLINE_1990-luvun lopulla monilla tavarataloilla oli omia pieni\xc3\xa4 ilmaisbussilinjoja, joilla p\xc3\xa4\xc3\xa4si tavarataloihin ostoksille. Hallitus asetti vuonna 2001 asetuksen, joka kielsi tavaratalojen omat bussilinjat.\xc2\xa0Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc2\xa0useimmilla seurakunnilla, p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kodeilla ja yksityisill\xc3\xa4 kouluilla on omat bussit, joilla haetaan seurakuntalaisia, p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kotilapsia tai oppilaita.\n_START_SECTION_\nVesiliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4-Koreasta ei ole toimivia maayhteyksi\xc3\xa4 muualle Aasiaan, ja valtiolla maailman suurimpiin lukeutuva laivanrakennusteollisuus. Maassa on my\xc3\xb6s eritt\xc3\xa4in\xc2\xa0laajat lauttayhteydet. Etel\xc3\xa4-Koreassa toimii my\xc3\xb6s yksi suurimmista kauppalaivastoista, joka k\xc3\xa4y kauppaa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4\xc2\xa0Kiinan, Japanin ja L\xc3\xa4hi-id\xc3\xa4n valtioiden kanssa. Useimmat rahtilaivojen omistajat ovat suuria monialayrityksi\xc3\xa4, kun taas matkustajalauttayritt\xc3\xa4j\xc3\xa4t ovat usein pienyrityksi\xc3\xa4._NEWLINE_Etel\xc3\xa4-Koreassa on 1\xc2\xa0609\xc2\xa0kilometri\xc3\xa4 purjehduskelpoisia sis\xc3\xa4vesiv\xc3\xa4yli\xc3\xa4, niiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on sallittua vain pienaluksille.\n_START_SECTION_\nLautat\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4- ja it\xc3\xa4rannikon lukuislle pienille saarille on lauttayhteydet.\xc2\xa0Lis\xc3\xa4ksi lauttaliikennett\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s suuriin, kaukana rannikosta sijaitseviin Jejun ja Ulleungin saariin. Suuria lauttaterminaaleja on muun muassa Incheonissa, Mokpossa, Pohangissa ja Busanissa.\n_START_SECTION_\nSatamat\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4-Koreassa on useita suuria satamia. Satamakaupunkeja ovat\xc2\xa0Jinhae, Incheon, Gunsan, Masan, Mokpo, Pohang, Busan, Donghae, Ulsan, Yeosu ja Jeju.\n_START_SECTION_\nLentoliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4-Korean hallinto perusti Korean Air -lentoyhti\xc3\xb6n vuonna vuonna 1962 korvaamaan aiempaa kansallista lentoyhti\xc3\xb6t\xc3\xa4. Se on ollut\xc2\xa0yksityisess\xc3\xa4 omistuksessa jo vuodesta 1969 l\xc3\xa4htien. Korean Air oli Etel\xc3\xa4-Korean ainoa lentoyhti\xc3\xb6 vuoteen 1988 asti. Vuonna 2008 sill\xc3\xa4 oli 2,164 miljoonaa matkustajaa, joista 1,249 miljoonan matkat olivat kansainv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4._NEWLINE_Toinen lentoyhti\xc3\xb6, Asiana Airlines, perustettiin vuonna 1988. Se lensi alun perin kotimaassa Soulin, Busanin ja Jejun v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, sek\xc3\xa4 ulkomaille Japaniin, Singaporeen,\xc2\xa0Thaimaan Bangkokiin ja Yhdysvaltain Los Angelesiin. Vuonna 2006 Asiana Airlinesilla oli liikennett\xc3\xa4 jo kahteentoista kotimaan kaupunkiin ja 66 ulkomaan kaupunkiin 20 eri valtiossa, sek\xc3\xa4 rahtiliikennett\xc3\xa4 24 kaupunkiin 17 valtiossa._NEWLINE_Yhteenlaskettuna Etel\xc3\xa4-Korean lentoyhti\xc3\xb6t lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t 297 reitti\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisesti. Pienemm\xc3\xa4t lentoyhti\xc3\xb6t kuten\xc2\xa0Air Busan, Jin Air, Eastar Jet ja Jeju Air, tarjoavat kotimaan lentoja sek\xc3\xa4 Japanin ja Kaakkois-Aasian reittilentoja halvemmalla hinnalla.\n_START_SECTION_\nLentokent\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4-Korean suurin lentoasema,\xc2\xa0Incheonin\xc2\xa0kansainv\xc3\xa4linen lentoasema, valmistui vuonna 2001. Lentoasema ehti valmistua ennen vuoden\xc2\xa02002 FIFA World Cupia. Vuoteen 2007 menness\xc3\xa4 Incheonin lentoasema palveli 30 miljoonaa matkustajaa vuosittain.\xc2\xa0Airports Council International on valinnut sen maailman parhaaksi lentoasemaksi useita kertoja._NEWLINE_Soulissa on my\xc3\xb6s\xc2\xa0Gimpon kansainv\xc3\xa4linen lentoasema. Kansainv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 lentoliikenteess\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n Incheonin kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 lentoasemaa, kun taas kotimaan lennot Souliin liikenn\xc3\xb6iv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Gimpon lentoasemalta. Muita suuria lentoasemia on Busanissa ja Jejussa. Etel\xc3\xa4-Koreassa oli vuonna 1999 yhteens\xc3\xa4 103 lentokentt\xc3\xa4\xc3\xa4.'