b"\n_START_ARTICLE_\nMystras\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nMystras syntyi Kreikan frankkivallan aikana vuonna 1249, kun Akhaian prinssi Vilhelm II Villehardouin rakennutti sinne palatsinsa sek\xc3\xa4 linnoituksen. Paikasta tuli Latinalaiseen keisarikuntaan kuuluneen Akhaian ruhtinaskunnan hallinnollinen keskus. Kaupungin alkuper\xc3\xa4inen nimi oli Myzethras eli Myzithras (\xce\x9c\xcf\x85\xce\xb6\xce\xb7\xce\xb8\xcf\x81\xe1\xbe\xb6\xcf\x82), mik\xc3\xa4 oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti alueen maat alun perin omistaneen henkil\xc3\xb6n sukunimi._NEWLINE_Vuonna 1261 latinalaiset luovuttivat Mystraksen ja muita linnoituksia kaakkoisella Peloponnesoksella lunnaina Vilhelm II:sta, joka oli j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt Pelagonian taistelussa nikaialaisten vangiksi. Keisari Mikael VIII Palaiologos teki Mystraksesta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Morean despotaatin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin. Mystraksessa hallitsi yleens\xc3\xa4 Bysantin keisarin poika tai veli. Vilhelm II:n palatsia eli Mystraksen palatsia laajennettiin ja se toimi paitsi despoottien asuinpaikkana ja my\xc3\xb6s keisareiden toisena asuinpaikkana. Ajan kuluessa Mystras vaurastui, ja linnoituksen ymp\xc3\xa4rille kehittyi suuri kaupunki, sill\xc3\xa4 l\xc3\xa4hiseutujen asukkaat hakivat sielt\xc3\xa4 turvaa slaavien kansainvaelluksilta. Samalla muun muassa antiikin Spartan paikka j\xc3\xa4i k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 asumattomaksi. Lopulta Mystraksesta tuli Bysantin toiseksi merkitt\xc3\xa4vin kaupunki Konstantinopolin j\xc3\xa4lkeen, ja siell\xc3\xa4 oli bysanttilaisella ajalla enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n 25\xc2\xa0000 asukasta._NEWLINE_Mystras oli my\xc3\xb6s bysanttilaisen oppineisuuden viimeinen keskus. Uusplatonilainen filosofi Georgios Gemistos Plethon asui kaupungissa kuolemaansa vuonna 1452 asti. H\xc3\xa4n perusti sinne filosofisen koulun, johon tuli oppilaita eri puolilta valtakuntaa. Plethon ja muut oppineet vaikuttivat Italian renessanssiin etenkin sen j\xc3\xa4lkeen, kun monet n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 muuttivat Mystraksen valtauksen j\xc3\xa4lkeen Firenzeen ja Roomaan. Kaupungissa kukoistivat my\xc3\xb6s arkkitehtuuri ja taide, mik\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy muun muassa sen kirkkojen ja luostareiden sein\xc3\xa4maalauksissa._NEWLINE_Bysantin viimeinen keisari Konstantinos XI Palaiologos oli ennen hallitsijaksi tuloaan Morean despootti. H\xc3\xa4net kruunattiin keisariksi Mystraksessa vuonna 1448. Morean viimeinen despootti oli Demetrios Palaiologos. H\xc3\xa4nen aikanaan kaupunki antautui osmanien hallitsija Mehmed II:lle vuonna 1460. Vuonna 1464 Sigismondo Malatesta onnistui valloittamaan kaupungin, mutta ei linnoitusta. Venetsialaiset valtasivat kaupungin ja linnan vuonna 1687. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kaupunki kukoisti j\xc3\xa4lleen. Siell\xc3\xa4 oli noin 40 000 asukasta, mik\xc3\xa4 on huomattavasti enemm\xc3\xa4n kuin esimerkiksi nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n Sp\xc3\xa1rtin kaupungissa. Mystras oli muun muassa paikallisen silkkiteollisuuden keskus._NEWLINE_Venetsialaiset pitiv\xc3\xa4t Mystrasta vallassaan vuoteen 1715, jolloin se p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi j\xc3\xa4lleen osmaneille. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset polttivat kaupungin vuonna 1770 ja albanialaiset vuonna 1780. Osmanit hallitsivat kaupungissa aina vuonna 1821 alkaneeseen Kreikan vapaussotaan asti. Vapaussodan alettua Mystras oli yksi ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 turkkilaisvallan alta vapautettuja linnoituksia. Ibrahim Pasha kuitenkin tuhosi kaupunkia viel\xc3\xa4 vuonna 1825. Mystras hyl\xc3\xa4ttiin vuonna 1834 kuningas kuningas Oton annettua m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen Sp\xc3\xa1rtin kaupungin perustamisesta antiikin Spartan paikalle._NEWLINE_Mystraksen rauniot liitettiin Unescon maailmanperint\xc3\xb6luetteloon vuonna 1989. Alueella on suoritettu kunnostuksia 1950-luvulta l\xc3\xa4htien, ja osa sen luostareista ja kirkoista on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRakennukset\n_START_PARAGRAPH_\nMystras muodostaa Kreikassa ainutlaatuisen kokonaisen keskiaikaisen kaupungin raunioalueen linnoineen, palatseineen, kirkkoineen ja luostareineen. Mystraksen alue jakaantuu kolmeen osaan, jotka ovat linna (K\xc3\xa1stro), ylempi kaupunki (Ch\xc3\xb3ra) ja alempi kaupunki (K\xc3\xa1to Ch\xc3\xb3ra). Alempi kaupunki on ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity muureilla. Rakennukset ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin per\xc3\xa4isin 1200\xe2\x80\x931400-luvuilta. Monet kirkoista on koristeltu sein\xc3\xa4maalauksin. Arkeologiselta alueelta tehtyj\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 esittelee alueen yhteydess\xc3\xa4 toimiva Mystraksen arkeologinen museo.\n_START_SECTION_\nLinnoitteet ja palatsit\n_START_PARAGRAPH_\nMystraksen linna_NEWLINE_Mystraksen linna (K\xc3\xa1stro) oli Vilhelm II Villehardouin'n frankkivallan aikana vuonna 1249 rakennuttama. My\xc3\xb6hemmin sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t bysanttilaiset ja sitten osmanit. Linna sijaitsee Mystraksen 621 metri\xc3\xa4 korkean linnavuoren huipulla._NEWLINE_Kaupunginmuurit_NEWLINE_Mystraksen kaupunginmuurit rakennettiin my\xc3\xb6h\xc3\xa4isbysanttilaisella kaudella. Ne ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t linnaa erityisesti sen haavoittuvaiselta luoteis-, pohjois- ja it\xc3\xa4puolelta, ja niit\xc3\xa4 oli vahvistettu korkeilla, suorakulmionmuotoisilla torneilla. Muureja oli kahdessa tasossa. Ylempi muuri alkaa linnan l\xc3\xa4nsipuolelta ja kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 sen pohjoispuolella palatsin alueen ja it\xc3\xa4puolella Pant\xc3\xa1nassan luostarin. Alempi muuri alkaa kaupungin luoteisosassa ja kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 Vront\xc3\xb3chion luostarin ja seuraa kukkulan rinnett\xc3\xa4 Perivl\xc3\xa9ptoksen luostarille._NEWLINE_Mystraksen palatsi_NEWLINE_Mystraksen palatsi (Pal\xc3\xa1ti) eli Kantakuzenos- ja Palaiologos-sukujen palatsi on rakennettu 1200- ja 1400-lukujen v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana. Se on suuri L-kirjaimen muotoinen rakennuskokonaisuus, johon kuuluu useita eri aikoina ja eri tarkoituksiin tehtyj\xc3\xa4 rakennuksia. Palatsia on kunnostettu pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Se on ainoa bysanttilainen palatsi, joka on s\xc3\xa4ilynyt nykyaikaan kokonaisuudessaan.\n_START_SECTION_\nKirkot ja luostarit\n_START_PARAGRAPH_\nPyh\xc3\xa4n Demetrioksen katedraali_NEWLINE_Pyh\xc3\xa4lle Demetriokselle omistettu kirkko oli Mystraksen katedraali (Mitr\xc3\xb3poli eli Metropolis), toisin sanoen piispanistuin. Kirkko edustaa Mystraksen kirkoille tyypillist\xc3\xa4 sekatyyli\xc3\xa4. Alaosassaan se on kolmilaivainen basilika, jossa on nartheks ja kellotorni. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 osa rakennettiin 1200-luvulla. Basilikan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on risti-neli\xc3\xb6ss\xc3\xa4 -mallinen kupoleilla varustettu kirkko, joka lis\xc3\xa4ttiin 1400-luvun ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 puoliskolla. Basilika on koristeltu sein\xc3\xa4maalauksilla, jotka on tehty noin 1270\xe2\x80\x931280 sek\xc3\xa4 1300-luvun alkupuolella, kun taas yl\xc3\xa4osan maalaukset ovat sen rakentamisajalta 1400-luvulta. Osmanivallan aikana katedraalin viereen rakennettiin kaksikerroksiset rakennukset, jotka toimivat piispan palatsina. Arkeologinen museo toimii nykyisin n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 rakennuksissa._NEWLINE_Evangel\xc3\xadstrian kirkko_NEWLINE_Evangel\xc3\xadstrian kirkko on omistettu Neitsyt Marian ilmestykselle. Kirkko on ristinmuotoinen ja varustettu kupolilla. Se on koristeltu sein\xc3\xa4maalauksilla 1400-luvulla._NEWLINE_Hagia Sofian kirkko_NEWLINE_Hagia Sofian kirkko eli Pyh\xc3\xa4lle Viisaudelle omistettu kirkko rakennettiin 1300-luvun puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Kirkko on ristinmuotoinen ja varustettu kupolilla, sivukappeleilla ja kellotornilla. Kirkossa on s\xc3\xa4ilynyt huomattavia sein\xc3\xa4maalauksia._NEWLINE_Vront\xc3\xb3chion luostari ja Odig\xc3\xadtrian kirkko_NEWLINE_Vront\xc3\xb3chion eli Brontokhionin luostarin p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkko eli katholikon on Odig\xc3\xadtrian (Hodegetrian) kirkko eli Neitsyt Maria \xe2\x80\x9dTienn\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4lle\xe2\x80\x9d omistettu kirkko, joka rakennettiin vuonna 1310. My\xc3\xb6s se edustaa sekatyyli\xc3\xa4, ja siin\xc3\xa4 on nartheks ja erillisi\xc3\xa4 kappeleita. Kirkko on koristeltu konstantinopolilaisesta tyylist\xc3\xa4 vaikutteita saaneilla sein\xc3\xa4maalauksilla, jotka ovat noin vuosilta 1312\xe2\x80\x931322._NEWLINE_Pant\xc3\xa1nassan luostari_NEWLINE_Pant\xc3\xa1nassan luostari oli omistettu Neitsyt Marialle \xe2\x80\x9dKaiken kuningattarelle\xe2\x80\x9d. Luostarin katholikon yhdistelee eri tyylej\xc3\xa4. Siin\xc3\xa4 on portiikit ja kellotorni. Luostari on koristeltu sein\xc3\xa4maalauksin. Alkuper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 noin vuonna 1430 tehtyj\xc3\xa4 maalauksia on s\xc3\xa4ilynyt yl\xc3\xa4kerrassa ja kirkossa, kun taas alakerran maalaukset ovat 1700-luvulta. Luostari on edelleen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 nunnaluostarina._NEWLINE_Perivl\xc3\xa9ptoksen luostari_NEWLINE_Perivl\xc3\xa9ptoksen eli Peribleptoksen luostari oli omistettu \xe2\x80\x9dArvossapidetylle\xe2\x80\x9d Neitsyt Marialle. Sen katholikon on ristinmuotoinen ja siin\xc3\xa4 on kupoli. Kirkko on koristeltu sein\xc3\xa4maalauksin, jotka ovat noin vuosilta 1350\xe2\x80\x931375._NEWLINE_Pyhien Theodorosten kirkko_NEWLINE_Pyhille Theodoroksille omistettu kirkko rakennettiin noin vuosina 1290\xe2\x80\x931295. Kirkko on kahdeksankulmainen, ja siihen on my\xc3\xb6hemmin lis\xc3\xa4tty kappeleita. Kirkko on koristeltu sein\xc3\xa4maalauksilla 1200-luvun lopulla._NEWLINE_Pyh\xc3\xa4n Nikolaoksen kirkko_NEWLINE_Pyh\xc3\xa4lle Nikolaokselle omistettu kirkko rakennettiin muita kirkkoja my\xc3\xb6hemmin, vasta osmanivallan aikana 1600-luvulla. Kirkko on ristinmuotoinen ja varustettu kupolilla ja nartheksilla.\n_START_SECTION_\nMuut rakennukset\n_START_PARAGRAPH_\nMystraksen asuintaloissa oli yleens\xc3\xa4 kahdesta kolmeen kerrosta. Alinta kerrosta k\xc3\xa4ytettiin varastotilana, keitti\xc3\xb6n\xc3\xa4 ja el\xc3\xa4insuojana. Ylemm\xc3\xa4t kerrokset olivat asuink\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Joissakin taloissa on lis\xc3\xa4siipi\xc3\xa4, torneja ja lis\xc3\xa4rakennuksia. Hienoimmat talot ovat suuria kartanoita. Merkitt\xc3\xa4viin kartanoihin kuuluvat muun muassa niin kutsutut Frangopuloksen ja Laskariksen talot sek\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 Pieni palatsi (Palat\xc3\xa1ki) tunnettu talo. Yksityistaloja ei ole juurikaan kunnostettu."