b'\n_START_ARTICLE_\nKoillis-Gr\xc3\xb6nlannin kansallispuisto\n_START_PARAGRAPH_\nKoillis-Gr\xc3\xb6nlannin kansallispuisto on Gr\xc3\xb6nlannissa sijaitseva kansallispuisto. Puisto on Gr\xc3\xb6nlannin ainoa ja samalla maailman pohjoisin kansallispuisto. Sen pinta-ala on 927\xc2\xa0000\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja se kattaa koko Gr\xc3\xb6nlannin koillisen rannikon, sek\xc3\xa4 suuren osan saaren sis\xc3\xa4maasta.\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nPuiston rajat ovat melko suorat. Sen etel\xc3\xa4puolella sijaitsee Sermersooqin kunta ja l\xc3\xa4nsipuolella Qaasuitsupin kunta, jonka raja on 45. l\xc3\xa4ntisen pituuspiirin kohdalla. Suurin osa puistosta sijaitsee Gr\xc3\xb6nlannin j\xc3\xa4\xc3\xa4peitteen p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, mutta rannikolla ja pohjoisessa on my\xc3\xb6s j\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 alueita.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPuisto avattiin 22. toukokuuta 1974, ja se k\xc3\xa4sitti Ittoqqortoormiitin asumattomat alueet. Vuonna 1988 puisto laajeni 272\xc2\xa0000 neli\xc3\xb6kilometrill\xc3\xa4 ja saavutti nykyisen kokonsa. Tammikuussa 1977 puisto lis\xc3\xa4ttiin kansainv\xc3\xa4listen biosf\xc3\xa4\xc3\xa4rialueiden verkostoon. Puiston nykyisten rajojen sis\xc3\xa4puolella sijaitsevat my\xc3\xb6s k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 poistetut Eismitten ja North Icen tutkimusasemat.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPuiston alueella sijaitsee tutkimusasemia, joista osa on toiminnassa ymp\xc3\xa4ri vuoden ja osa vain kes\xc3\xa4isin tai talvisin. Puiston alueella ei ole vakituista asutusta lukuun ottamatta tutkimusasemilla ty\xc3\xb6skentelevi\xc3\xa4 tiedemiehi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4imist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPuiston rannikkoseudulla el\xc3\xa4\xc3\xa4 arviolta 5\xc2\xa0000\xe2\x80\x9315\xc2\xa0000 myskih\xc3\xa4rk\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 lukuisia j\xc3\xa4\xc3\xa4karhuja ja mursuja. Muita alueella el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4it\xc3\xa4 ovat muiden muassa naali, k\xc3\xa4rpp\xc3\xa4, poro, sopuli, ja napaj\xc3\xa4nis. Hirvet katosivat puistosta vuonna 1900 ja sudet vuonna 1934. Alueella tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin satunnaisia susihavaintoja._NEWLINE_Alueen vesiss\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 muun muassa norppa, partahylje, gr\xc3\xb6nlanninhylje, kuplahylje, sarvivalas ja maitovalas._NEWLINE_Alueella lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyvi\xc3\xa4 lintulajeja ovat muun muassa amerikanj\xc3\xa4\xc3\xa4kuikka, valkoposkihanhi, lyhytnokkahanhi, haahka, kyhmyhaahka, tunturihaukka, tunturip\xc3\xb6ll\xc3\xb6, pulmussirri, kiiruna ja korppi.'