b'\n_START_ARTICLE_\nPaltamo\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPaltamon alueelta on l\xc3\xb6ydetty lukuisia kivikautisesta asutuksesta kertovia muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. Huomattavimpia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 on Uuran kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 tavattu karhunp\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 koristettu reik\xc3\xa4kirves kampakeraamiselta kaudelta. Kivesj\xc3\xa4rven Lumisuosta l\xc3\xb6ydettiin 1975 jousen katkelma, joka ajoittuu esiroomalaiseen rautakauteen._NEWLINE_Vakinaisesti alue asutettiin 1550-luvulla, jolloin Ruotsin kuninkaan Kustaa Vaasan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 ja Suomen k\xc3\xa4skynhaltijan Kustaa Fincken toimesta alueelle siirtyi savolaisia talonpoikia perhekuntineen. Vaikka uudisasukkaat saivat kolmen vuoden verovapauden, muutto ei tapahtunut ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ispelossa vapaaehtoisesti. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4tkin l\xc3\xa4hes koko asutuksen 1500-luvun lopulla. Asutus alkoi kasvaa T\xc3\xa4yssin\xc3\xa4n rauhan j\xc3\xa4lkeen 1595, jolloin Kainuu siirtyi Ruotsin alaisuuteen. Vuonna 1604 seudulla oli jo 150 taloa. _NEWLINE_\xe2\x80\x9dOuluj\xc3\xa4rven pit\xc3\xa4j\xc3\xa4t\xe2\x80\x9d (Uletr\xc3\xa4sk socknar), kuten aluetta tuolloin nimitettiin, kuului aluksi Savonlinnan linnal\xc3\xa4\xc3\xa4niin, mutta liitettiin 1559 hallinnollisesti Pohjanmaan voudin valtapiirin. Samana vuonna muodostettiin my\xc3\xb6s Ouluj\xc3\xa4rven pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n seurakunta, jonka keskuspaikaksi tuli Paltamon kyl\xc3\xa4 (nyk. Paltaniemi)  Ouluj\xc3\xa4rven Paltasel\xc3\xa4n etel\xc3\xa4rannalla. T\xc3\xa4nne rakennettiin my\xc3\xb6s pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n uusi kirkko. Vuonna 1647 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4, jonka nimeksi vuosisadan alussa oli vakiintunut \xe2\x80\x9dKajaaninlinnan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xe2\x80\x9d (Cajanaborgs socken) jaettiin Paltamon ja Sotkamon seurakunniksi, jotka 1681 saivat my\xc3\xb6s hallintopit\xc3\xa4j\xc3\xa4n aseman. Paltamon 1600-luvun suurseurakunnasta on aikojen kuluessa muodostettu kymmenkunta erillist\xc3\xa4 seurakuntaa. Vuosina 1650\xe2\x80\x931680 Paltamo oli osa Pietari Brahen vapaaherrakuntaa._NEWLINE_Tervanpolton merkitys alkoi kasvaa 1700-luvulla. Tervanpoltto jatkui voimakkaana aina 1800-luvun loppuun asti. Jo 1800-luvulla aloitettiin j\xc3\xa4rvimalmin hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4minen, mutta varsin nopeasti joutui Varisjoen varteen rakennettu rautaruukki lopettamaan kannattamattoman toimintansa. Ruukin lyhytt\xc3\xa4 loistokautta on kuvannut Paltamossa syntynyt Eino Leino runoelmassaan Kivesj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4iset (1901)._NEWLINE_Kun 1900-luvun alkuun menness\xc3\xa4 jo valtaosa paltamolaisista asui Paltasel\xc3\xa4n pohjoispuolella, syntyi v\xc3\xa4hitellen paine siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kunnallishallinto Paltaniemelt\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven pohjoispuolelle. Kiehim\xc3\xa4nsuun kyl\xc3\xa4 alkoikin kehitty\xc3\xa4 uudeksi hallintokeskukseksi. Vuonna 1906 kuntakokousten pitopaikka kokous- ja konttorihuoneineen p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 Kiehim\xc3\xa4\xc3\xa4n. Paltamon seurakunnan toiminnot siirtyiv\xc3\xa4t sinne per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vasta vuonna 1936. Vuonna 1954 vanha historiallinen Paltamon kyl\xc3\xa4 samoin kuin Uusikyl\xc3\xa4 ja Kirkkoaho, liitettiin Kajaanin maalaiskuntaan._NEWLINE_Paltamon asukasluku kasvoi 1900-luvun alussa nopeasti. Vuonna 1920 asukkaita oli 5\xc2\xa0700. Vuosien 1923 ja 1939 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana valmistuivat Paltamon talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4lle t\xc3\xa4rke\xc3\xa4t rautatiet Kontiom\xc3\xa4elt\xc3\xa4 Kajaaniin, Nurmekseen, Ouluun ja Hyrynsalmelle. Jatkosodan aikana, syksyll\xc3\xa4 1944 per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t saksalaiset aiheuttivat Paltamossa monenlaista tuhoa. Sotien j\xc3\xa4lkeen kunnan asukasluku k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi kasvusuuntaan, sill\xc3\xa4 1950 asukkaita oli 8\xc2\xa0674. 1950-luvulla poismuutto k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi v\xc3\xa4kiluvun kehityksen tappiolliseksi ja 1980 asukkaita oli en\xc3\xa4\xc3\xa4 5\xc2\xa0474, vuonna 2010 en\xc3\xa4\xc3\xa4 3\xc2\xa0884.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nPaltamo maisemakuvan olennaisiin piirteisiin kuuluvat j\xc3\xa4rviluonto ja komeat kainuulaiset vaaramaisemat._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4osa Paltamosta kuuluu karjalaisten liuskeiden vy\xc3\xb6hykkeeseen. Yleisimpi\xc3\xa4 kivilajeja ovat kvartsiitti, kiilleliuske ja fylliitti sek\xc3\xa4 graniitti. Alueella on lukuisia dolomiittikalkkiesiintymi\xc3\xa4, joiden hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4minen aloitettiin vuoden 1985 alussa. Moreeni on yleisin maalaji. Huomattavin harju ulottuu katkonaisena H\xc3\xa4rm\xc3\xa4nm\xc3\xa4elt\xc3\xa4 Saarisenj\xc3\xa4rvelle. Savea ja hiesua on jonkin verran jokilaaksoissa. Mineraalimaalajit ovat ajoittain alueilla turpeen peitossa. Kunnan pinnanmuodot ovat vaihtelevat. Yl\xc3\xa4vint\xc3\xa4 on Kiehim\xc3\xa4joen ja Kivesj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella, jossa on useita korkeita vaaroja, kuten Kivesvaara, Myhkyrinvaara ja Varsavaara. Id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Saukkovaara kohoaa yli 300 metrin korkeuteen._NEWLINE_Paltamossa on 101 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4, joista suurimmat ovat Ouluj\xc3\xa4rvi, Kivesj\xc3\xa4rvi ja Iij\xc3\xa4rvi. Kivesj\xc3\xa4rvi on bifurkaatioj\xc3\xa4rvi, sill\xc3\xa4 se purkautuu kahta eri reitti\xc3\xa4. Soita on runsaasti etenkin kunnan luoteis- ja kaakkoisosissa. Kallioper\xc3\xa4n kalkkipitoisuuden ansioista suot ovat usein rehevi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nPaltamon kuntaa halkovat Oulu\xe2\x80\x93Kontiom\xc3\xa4ki-rautatie sek\xc3\xa4 valtatie 22. Valtatiest\xc3\xa4 haarautuu kirkonkyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kantatie 78 (Paltamo\xe2\x80\x93Pudasj\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93Rovaniemi). Linja-autoyhteydet Oulun ja Kajaanin suuntaan ovat hyv\xc3\xa4t. VR:n henkil\xc3\xb6junat pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4t Paltamon rautatieasemalla. Matkaa l\xc3\xa4himp\xc3\xa4\xc3\xa4n kaupunkiin, Kajaaniin, on 37 kilometri\xc3\xa4. Ouluun matkaa on 145 kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSivistystoiminta\n_START_PARAGRAPH_\nPaltamossa sijaitsee Paltamon viestint\xc3\xa4lukio, joka on noin 50 oppilaan kokoinen lukio. Paltamon lukio kuuluu filiaaliverkostoon, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 toimii rehtori Suomussalmelta. Mieslahdessa toimii Kainuun Opisto.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKiehim\xc3\xa4nvaaran kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee Kainuun asutuksen muistomerkki. Kirkonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on Einon Leinon patsas._NEWLINE_Paltamon kotiseutumuseo toimii entisess\xc3\xa4 viljamakasiinissa.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nKajaanin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoaksi nimettiin 1980-luvulla kapakalakeitto.\n_START_SECTION_\nPaltamon malli\n_START_PARAGRAPH_\nPaltamon kunta on ilmoittanut, ett\xc3\xa4 vuodesta 2009 se ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4\xc3\xa4 ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6m\xc3\xa4t asukkaansa Ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 kaikille -hankkeella. Jos t\xc3\xa4m\xc3\xa4 toteutuu, tulee Paltamosta Suomen ensimm\xc3\xa4inen t\xc3\xa4ysty\xc3\xb6llisyyden saavuttanut kunta. Valtio panee nelivuotiseen kokeiluun 22 miljoonaa euroa._NEWLINE_Kokeilun keskipisteess\xc3\xa4 on Ty\xc3\xb6voimatalo, joka solmii ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6mien kanssa ty\xc3\xb6sopimuksen. Ihmisille j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n opastusta ja heille joko annetaan t\xc3\xb6it\xc3\xa4 Ty\xc3\xb6voimatalossa tai heid\xc3\xa4n ty\xc3\xb6voimaansa myyd\xc3\xa4\xc3\xa4n ulkopuolisille. Ty\xc3\xb6voimatalossa toimii muun muassa leipomo ja verhoomo. Vuoden 2010 alussa talossa oli t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 150 ihmist\xc3\xa4, kunnalla 20 ja yrityksiss\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6iss\xc3\xa4 12._NEWLINE_Ty\xc3\xb6llistetyt saavat palkkaa, joka pienimmill\xc3\xa4\xc3\xa4nkin on suurempi kuin ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n perusp\xc3\xa4iv\xc3\xa4raha. Talon ulkopuolisista t\xc3\xb6ist\xc3\xa4, kuten esimerkiksi remonttihommista, maksetaan alan ty\xc3\xb6ehtosopimuksen mukainen palkka. Ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4misen lis\xc3\xa4ksi hankkeen tavoitteena on pit\xc3\xa4\xc3\xa4 ihmiset kiinni normaalissa arjessa ja est\xc3\xa4\xc3\xa4 heit\xc3\xa4 syrj\xc3\xa4ytym\xc3\xa4st\xc3\xa4. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen alustavien tutkimustulosten mukaan ihmiset ovat kokeneet my\xc3\xb6nteiseksi sen, ett\xc3\xa4 ty\xc3\xb6 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 yll\xc3\xa4 arkirytmi\xc3\xa4 ja sen avulla voi solmia sosiaalisia suhteita. Erityisen arvokkaaksi on koettu l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripalvelut ja ty\xc3\xb6terveyshuolto.'