b'\n_START_ARTICLE_\nMainz\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nRoomalainen kenraali Drusus perusti Mainzin edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4n, roomalaisen tukikohdan castrum Moguntiacumin, vuonna 13 eaa. Moguntiacumilla oli koko Rooman valtakunnan ajan sotilaallista merkityst\xc3\xa4 sijaintinsa ansiosta. Se oli muun muassa Rooman jokilaivaston tukikohta ja maakunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki. Alemannit piirittiv\xc3\xa4t kaupunkia vuonna 368._NEWLINE_Vuoden 406 viimeisin\xc3\xa4 p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 germaaniset heimot k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t harvinaista tilaisuutta hyv\xc3\xa4kseen ja ylittiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4\xc3\xa4tyneen joen Mainzin kohdalla ja yll\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t roomalaisten puolustuksen. Tapahtumasta kertoo Wallace Breemin historiallinen romaani Eagle in the Snow._NEWLINE_Rooman valtakunnan hajoamisen j\xc3\xa4lkeen vuonna 476 frankit saivat vuonna 496 Clovis I:n johdolla haltuunsa L\xc3\xa4nsi-Euroopan. Mainzista tuli sijaintinsa vuoksi yksi Frankkien valtakunnan keskuksista. Clovisin seuraaja Dagobert vahvisti Mainzin muureja ja perusti sinne yhden valtaistuimistaan._NEWLINE_Vuonna 962 perustetussa Pyh\xc3\xa4ss\xc3\xa4 saksalais-roomalaisessa keisarikunnassa Mainzin arkkipiispa oli yksi vaaliruhtinaista. Keskiajalla Mainz oli slaaveihin ja germaaneihin kohdistuneen kristillisen k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytysty\xc3\xb6n keskus. Rooman lis\xc3\xa4ksi Mainz on ainoa hiippakunta, jota kutsutaan Pyh\xc3\xa4ksi istuimeksi (sancta sedes), ja Mainzin arkkipiispa oli perinteisesti primas germaniae, paavin sijaisia Alppien pohjoispuolella. Mainzin arkkipiispan erityisasema perustui siihen, ett\xc3\xa4 istuimen alkuper\xc3\xa4inen haltija oli saksalaisten kristillist\xc3\xa4misess\xc3\xa4 keskeisen\xc3\xa4 hahmona pidetty Pyh\xc3\xa4 Bonifatius. Vuonna 1244 arkkipiispa Siegfried my\xc3\xb6nsi Mainzille kaupunginoikeudet, ja siten kaupunkilaiset saivat oikeuden valita valtuuston._NEWLINE_Vuonna 1461 kaupungissa kiisteliv\xc3\xa4t asemastaan kaksi arkkipiispaa. Kaupunkilaiset tukivat Diether von Isenburgia, ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastassa oli Adolf II von Nassau, jonka paavi oli nimennyt. Vuonna 1462 Adolf II joukkoineen valtasi kaupungin ry\xc3\xb6stellen ja surmaten 400 asukasta. Henkiin j\xc3\xa4\xc3\xa4neille annettiin oikeudessa kaksi mahdollisuutta: ne, jotka eiv\xc3\xa4t lupaa seurata Adolfia (mm. Johannes Gutenberg), menett\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t omaisuutensa ja karkotettaisiin kaupungista tai vangittaisiin, ja Adolfin seuraajat jakaisivat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n takavarikoidun omaisuuden. Uusi arkkipiispa riisti Mainzilta kaupunginoikeudet._NEWLINE_Kolmikymmenvuotisessa sodassa Mainz oli ruotsalaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4maja 1631\xe2\x80\x931632._NEWLINE_Ranskan vallankumouksen aikana Mainzin valloitti vuonna 1792 vallankumousarmeija. 18. maaliskuuta 1793 Mainzin jakobiinit ja ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivien kaupunkien demokraatit julistautuivat \xe2\x80\x9dMainzin tasavallaksi\xe2\x80\x9d. Preussi ei halunnut demokraattista tasavaltaa Saksaan, joten sen armeija valtasi Mainzin ranskalaisten antauduttua 22. hein\xc3\xa4kuuta 1793._NEWLINE_Ranskalaiset palasivat vuonna 1797 Napoleon Bonaparten johdolla. Tappioiden vuoksi Napoleonin oli vet\xc3\xa4ydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 toukokuussa 1814. Vuosina 1816\xe2\x80\x931866 Mainz oli Ranskan vastaisen rajan t\xc3\xa4rkein linnoitus, ja siell\xc3\xa4 oli huomattavasti sek\xc3\xa4 it\xc3\xa4valtalaisia ett\xc3\xa4 preussilaisia sotilaita._NEWLINE_Preussin ja It\xc3\xa4vallan sodassa 1866 Mainz oli puolueeton alue. 1870\xe2\x80\x931871 k\xc3\xa4ydyn Ranskan\xe2\x80\x93Preussin sodan j\xc3\xa4lkeen Mainz menetti strategista merkitt\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4\xc3\xa4n, koska Saksan raja siirtyi l\xc3\xa4nteen, kun Elsass-Lothringen siirtyi Saksalle._NEWLINE_Vuosisatojen ajan Mainzin asukkaat olivat k\xc3\xa4rsineet tilanpuutteesta ja sen aiheuttamista sairauksista. Vuonna 1874 Mainziin liitettiin Gartenfeldin alue, ja kaupungin pinta-ala kaksinkertaistui, ja Mainz p\xc3\xa4\xc3\xa4si mukaan teolliseen vallankumoukseen._NEWLINE_1800-luvun lopulla Mainziin rakennettiin uusi kaupunginosa Neustadt ja suunniteltiin uusi viem\xc3\xa4rij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 (sitten roomalaisten ajan) sek\xc3\xa4 rakennettiin merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 rakennuksia: Mainzin kaupungintalo, joka oli aikansa suurin, kylpyl\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja protestanttinen tuomiokirkko._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen ranskalaiset miehittiv\xc3\xa4t Mainzia vuoteen 1930. Toisessa maailmansodassa pommitukset tuhosivat l\xc3\xa4hes kaikki kaupungin historialliset rakennukset, joista useimmat on kuitenkin sittemmin rakennettu uudelleen. Kaupungista tuhoutui sodassa noin 80\xc2\xa0prosenttia. Sodan j\xc3\xa4lkeen Mainz j\xc3\xa4i Ranskan ja Yhdysvaltain miehityssektorien v\xc3\xa4liin, ja rajana olleen Reinin yhdysvaltalaisen puolen alueet liitettiin osaksi Wiesbadenia._NEWLINE_Mainzissa oli yliopisto vuosina 1477\xe2\x80\x931816, ja se perustettiin vuonna 1946 uudelleen nimell\xc3\xa4 Johannes Gutenberg-Universit\xc3\xa4t Mainz.'