b'\n_START_ARTICLE_\nTapolanj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 128 hehtaaria ja sen pituus on 2,5 kilometri\xc3\xa4 ja leveys 1,3 kilometri\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on kaksi saarien erottamaa vesiallasta. Id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on Talolanj\xc3\xa4rven p\xc3\xa4\xc3\xa4allas ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 pienempi Etu-Kyyn\xc3\xa4r\xc3\xa4n allas. Altaiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 sijaitsee suuri Isosaari sek\xc3\xa4 joukko pienempi\xc3\xa4 saaria. J\xc3\xa4rveen laskee yhdeks\xc3\xa4n ojaa, joista Hangaslamminoja tuo Hangaslammin ja Iso Katavalammin vedet, Ruosteoja tuo Ruostej\xc3\xa4rven ja Perhonj\xc3\xa4rven vedet ja Lamminoja Hiisil\xc3\xa4nlammin ja Vahaksenj\xc3\xa4rven vedet. J\xc3\xa4rven luusua sijaitsee Etu-Kyyn\xc3\xa4r\xc3\xa4n lounaisrannalla, josta saa alkuunsa 700 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 V\xc3\xa4lijoki, joka laskee Liesj\xc3\xa4rven Kyyn\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviiva on 12 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja se on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin moreenipohjaista mets\xc3\xa4maastoa. J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on 29 saarta, joista 24 ovat pieni\xc3\xa4 luotoja ja loput suurempia saaria, kuten esimerkiksi Isosaari, Tarkinsaari, Pajusaari ja Kaurionsaari. Valtatie 2 ohittaa j\xc3\xa4rven Etu-Kyyn\xc3\xa4r\xc3\xa4n Hirvilahdella. Rannoille on rakennettu yli 30 loma-asuntoa, joille johtaa tiet valtatielt\xc3\xa4 2.\n_START_SECTION_\nKansallispuisto\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4- ja it\xc3\xa4ranta sek\xc3\xa4 useimmat saaret, Isosaari mukaan lukien, sis\xc3\xa4ltyv\xc3\xa4t Liesj\xc3\xa4rven kansallispuistoon, jossa voi tutustua retkeillen etel\xc3\xa4suomalaisiin mets\xc3\xa4tyyppeihin. Niiden muodostama 13,2 hehtaarin ala kuuluu puiston Natura 2000-ohjelmaan. Kansallispuistossa on useita patikkareittej\xc3\xa4, joista yksi risteilee Tapolanj\xc3\xa4rven V\xc3\xa4limets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sen etel\xc3\xa4rantoja kiert\xc3\xa4en. Reitille p\xc3\xa4\xc3\xa4see Kyyn\xc3\xa4rharjulta tai Tapolanj\xc3\xa4rven Riihilahden valkamasta. Siltalahden pohjoispuolella on rannassa tulentekopaikka ja k\xc3\xa4ym\xc3\xa4l\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuonnontila\n_START_PARAGRAPH_\nAlueen j\xc3\xa4rvill\xc3\xa4 on yhteisen\xc3\xa4 ominaisuutena veden suuri humuspitoisuus, joka aiheuttaa veteen sameutta. J\xc3\xa4rven fosforiarvot ovat matalat, mutta typpiarvot liev\xc3\xa4sti koholla. Kun j\xc3\xa4rven happitilanne on hyv\xc3\xa4, vapautuu sedimenttien ravinteista vain osa takaisin kiertoon._NEWLINE_Liesj\xc3\xa4rven kansallispuiston suoalueita on ennallistettu tukkimalla niiden laskuojia. N\xc3\xa4iden suo-ojien p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallinen laskuj\xc3\xa4rvi on Tapolanj\xc3\xa4rvi ja ennallistaminen pit\xc3\xa4isi pitk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 t\xc3\xa4ht\xc3\xa4imell\xc3\xa4 parantaa j\xc3\xa4rven ravinnetilaa, vaikka ensimm\xc3\xa4iset vaikutukset ovat p\xc3\xa4invastaisia.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1855\xe2\x88\x9256 Kalmbergin kartastossa j\xc3\xa4rven nimi oli "Kyyn\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi". J\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4t nimitykset vaihtelevat. Vuoden 1960 peruskartassa j\xc3\xa4rven it\xc3\xa4osan nimi oli "Tapolan-Kyyn\xc3\xa4r\xc3\xa4" ja l\xc3\xa4nsiosan "Letkun Kyyn\xc3\xa4r\xc3\xa4". Vuonna 1992 it\xc3\xa4osan nimi oli "Tapolanj\xc3\xa4rvi" ja l\xc3\xa4nsiosan  "Etu-Kyyn\xc3\xa4r\xc3\xa4". Se, kumpaa nime\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin koko j\xc3\xa4rven nimen\xc3\xa4, j\xc3\xa4\xc3\xa4 karttatietojen perusteella avoimeksi kysymykseksi. Etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s Kyyn\xc3\xa4r\xc3\xa4nharjun Liesj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 erottaman j\xc3\xa4rvensel\xc3\xa4n nimen\xc3\xa4 Kyyn\xc3\xa4r\xc3\xa4.'