b'\n_START_ARTICLE_\nMansardikatto\n_START_PARAGRAPH_\nMansardikatto on nelisivuinen taitekatto, jossa on yleens\xc3\xa4 ikkunat sen jyrkemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 alaosassa. Mansardiksi tai mansardikerrokseksi kutsutaan my\xc3\xb6s asuttavaa kattokerrosta ja kattoikkunoita mansardi-ikkunoiksi. Mansardikatto luo rakennukseen tavallisesti yhden lis\xc3\xa4kerroksen, mutta jyrk\xc3\xa4t ja pitk\xc3\xa4t mansardikatot voivat luoda useampia kerroksia._NEWLINE_Mansardikattoa suosi ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Fran\xc3\xa7ois Mansart (1598\xe2\x80\x931666), kuulu Ranskan varhaisklassismin arkkitehti. Mansardikatosta tuli erityisen muodikas Napoleon III:n hallituskauden uusempiretyylin aikana (1852\xe2\x80\x931870). Pariisissa on t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi runsaasti mansardikattoisia rakennuksia Hausmannin kyseisiin vuosiin sijoittuvan Pariisin uudistuksen seurauksena.\n_START_SECTION_\nOminaisuudet\n_START_PARAGRAPH_\nJyrkk\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja taitteisena mansardikatto voidaan sekoittaa muihin kattotyyppeihin. Koska korkeiden rakennusten mansardikaton ylempi osa ei usein n\xc3\xa4y maasta k\xc3\xa4sin, voidaan t\xc3\xa4llainen katto sekoittaa jyrkk\xc3\xa4\xc3\xa4n taitteettomaan kattoon. Taitekatto muistuttaa mansardikattoa l\xc3\xa4heisesti: molemmat ovat kattopinnaltaan taitteisia. Mansardikatto laskeutuu kuitenkin rakennuksen kaikille sivuille, ja taitekatto vain kahdelle vastakkaiselle sivulle.  _NEWLINE_Ranskassa ja Saksassa taitekaton ja mansardikaton v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ei tehd\xc3\xa4 eroa, ja molempia kutsutaan mansardikatoiksi. Ranskan kieless\xc3\xa4 mansarde voi tarkoittaa mansardikattoa tai sen alla olevaa ullakkoa tai ullakkohuonetta.\n_START_SECTION_\nEdut\n_START_PARAGRAPH_\nMansardikatto antaa ullakolle eniten tilaa ja mahdollistaa yhden tai useamman kerroksen lis\xc3\xa4\xc3\xa4misen rakennukseen ilman ulkoseinien muurausta. Mansardikatosta voidaan my\xc3\xb6s tehd\xc3\xa4 varsin koristeellinen tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kattopinnoista kuperat tai koverat ja tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 mansardi-ikkunoista n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t._NEWLINE_Er\xc3\xa4s yleinen selitys mansardikaton suosiolle on sen mahdollistama veronkierto. Er\xc3\xa4s esimerkki t\xc3\xa4st\xc3\xa4 on vuonna 1914 julkaissussa kirjassa How to Make a Country Place: "Herra Mansardin kerrotaan kiert\xc3\xa4neen tuota Ranskan j\xc3\xa4rjet\xc3\xb6nt\xc3\xa4 ikkunaveroa kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nime\xc3\xa4\xc3\xa4n kantavan ikkunallisen katon."  T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on monelta kannalta ep\xc3\xa4todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6ist\xc3\xa4: Mansart tunnettiin asiakkaidensa rahojen vapaamielisen\xc3\xa4 tuhlaajana, ja vaikka Ranskassa on ollut ikkunavero, se tuli voimaan vasta 132 vuotta Mansartin kuoleman j\xc3\xa4lkeen vuonna 1798 eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 mansardi-ikkunat olleet sen ulkopuolella._NEWLINE_My\xc3\xb6hempien selitysten mukaan Ranskassa tai Yhdysvalloissa verotettiin rakennuksia niiden korkeuden tai kerrosm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n mukaan, tai ett\xc3\xa4 mansardikatoilla kierrettiin asemakaavan rajoituksia. Viimeisin n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 on l\xc3\xa4himp\xc3\xa4n\xc3\xa4 totuutta; vuonna 1783 voimaan tullut pariisilainen laki rajoitti rakennusten korkeuden 20\xc2\xa0metriin. Korkeus mitattiin vain korniisiin asti, joten mansardikaton sis\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 asuintila ei ollut lain rajoittama. Vuoden 1902 muutos lakiin salli jopa kolme tai nelj\xc3\xa4 kerrosta mansardin alla.\n_START_SECTION_\nVarhainen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMansardikaton nosti suosioon Ranskassa arkkitehti Fran\xc3\xa7ois Mansart (1598\xe2\x80\x931666). Vaikka h\xc3\xa4n ei keksinyt kattotyyli\xc3\xa4, h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti sit\xc3\xa4 niin paljon ja n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4sti, ett\xc3\xa4 tyylin nimeksi vakiintui nimiv\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s "mansardikatto". Rakennustyylin perinnett\xc3\xa4 jatkoivat monet arkkitehdit, mukaan lukien h\xc3\xa4nen sukulaisensa Jules Hardouin-Mansart, (1646\xe2\x80\x931708), joka suunnitteli Dampierre-en-Yvelinesiss\xc3\xa4 sijaitsevan Dampierren linnan.\n_START_SECTION_\nUusempire\n_START_PARAGRAPH_\nMansardikatto tuli uudestaan suosioon Pariisin uudistuksen alkaessa 1850-luvulla uusempire-tyylisuuntauksen yhteydess\xc3\xa4._NEWLINE_Uusempire levisi maailmalle ja se oli suosittu erityisesti suurissa hallintorakennuksissa, kuten kaupungintaloissa sek\xc3\xa4 hotelleissa ja rautatieasemissa. Yhdysvalloissa ja Kanadassa, erityisesti Uudessa Englannissa, uusempiren vaikutus levisi my\xc3\xb6s asuinrakennuksiin ja kartanoihin, usein italialaistyyliin ja uusgotiikkaan sekoittuneena. Mansardihuippuinen torni oli suosittu elementti.\n_START_SECTION_\n1900-luku\n_START_PARAGRAPH_\nNew York Cityn vuoden 1916 asemakaava (1916 Zoning Resolution) tuki mansardikattojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4: korkeissa rakennuksissa muiden rakennusten varjostamisen v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 vaativat s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t kannustivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n mansardia yhten\xc3\xa4 ratkaisuna. Yleisempi ratkaisu olivat kuitenkin porrastetut pilvenpiirt\xc3\xa4j\xc3\xa4t (engl. set back skyscrapers), jotka olivat huomattavasti kapeampia yl\xc3\xa4osasta kuin alaosasta, ja kapeneminen tapahtui porrasmaisesti. Pilvenpiirt\xc3\xa4jiss\xc3\xa4 mansardikatosta ei ollut hy\xc3\xb6ty\xc3\xa4, koska se ei olisi n\xc3\xa4kynyt kadulla sijaitsevalle tarkastelijalle eli niiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 esteettisen\xc3\xa4 rakenteena rajoittui vain melko korkeisiin rakennuksiin, ja lis\xc3\xa4ksi rakennustekniikka kehittyi tiilirakentamisesta ja ter\xc3\xa4srunkoisissa rakennuksissa mansardikaton k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ei ollut kannustinta. The Pierre on New York Cityn ja maailman korkein mansardikattoinen rakennus 41 maanp\xc3\xa4\xc3\xa4llisell\xc3\xa4 kerroksella ja 160 metrin korkeudella. New York Cityn asemakaavaa uudistettiin vuonna 1961 (1961 Zoning Resolution) ja varjostamisen v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4misen vaatimukset poistuivat._NEWLINE_My\xc3\xb6h\xc3\xa4isell\xc3\xa4 1970-luvulla ja 1980-luvulla rakentavat tahot kiinnostuivat postmodernin arkkitehtuurin elementeist\xc3\xa4 ja sovelsivat mansardikattoa uusiin asuinrakennuksiin eri puolilla Yhdysvaltoja. Mansardikatolta vaikuttava ulkopuoli on my\xc3\xb6s otettu monen pienikokoisen kaupallisen rakennuksen julkisivuksi. Useimmiten n\xc3\xa4m\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t ole oikeita mansardeja, vaan pelkk\xc3\xa4 n\xc3\xa4k\xc3\xb6suoja l\xc3\xa4mmitys-, tuuletus- ja ilmastointilaitteiston peitt\xc3\xa4miseksi tasakatolta.'