b'\n_START_ARTICLE_\nVietnamin sodan vastaiset protestit Yhdysvalloissa\n_START_PARAGRAPH_\nVietnamin sotaa vastaan j\xc3\xa4rjestettiin Yhdysvalloissa lukuisia protesteja 1960- ja 1970-luvuilla. Ensimm\xc3\xa4iset sotaa vastustaneet liikkeet syntyiv\xc3\xa4t yliopistojen kampuksilla, mutta sodan pitkittyess\xc3\xa4 ja tappioiden kasvaessa my\xc3\xb6s sodan vastustus kasvoi huimasti. Yhdysvaltain presidentti Richard Nixon joutui lopettamaan sodan vuonna 1973 kovan painostuksen alaisena.\n_START_SECTION_\nSodan vastaisen liikkeen synty\n_START_PARAGRAPH_\nElokuussa 1964 pohjoisvietnamilaiset torpedoveneet hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t torpedoilla kahta Yhdysvaltain merivoimien h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan Tonkininlahdella. Vastaiskuna Yhdysvaltain silloinen presidentti Lyndon B. Johnson ryhtyi pommittamaan Pohjois-Vietnamin sotilaskohteita. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa osa yhdysvaltalaisista kyseenalaisti maan hallituksen julistuksen siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli taistella Vietnamissa demokratian puolesta kommunismia vastaan._NEWLINE_Vaikka ensimm\xc3\xa4iset sotaa vastustaneet mielenosoitukset j\xc3\xa4rjestettiin jo vuonna 1963, alkoivat laajat mielenosoitukset vasta Yhdysvaltojen tekemien pommitusten j\xc3\xa4lkeen. Ensimm\xc3\xa4iset sodanvastaiset liikkeet l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t liikkeelle Yhdysvaltain yliopistojen kampuksilta. Vasemmistolainen opiskelijaliike Students for a Democratic Society (SDS) ryhtyi j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n protesteja, joissa se vastusti sodan johtotapaa. Ensimm\xc3\xa4inen opiskelijaliikkeen organisoima mielenosoitus j\xc3\xa4rjestettiin Washingtonissa vuonna 1965. Mielenosoitukseen osallistui yhteens\xc3\xa4 noin 40 000 ihmist\xc3\xa4, joista valtaosa oli opiskelijoita. Vaikka sodan alkuvaiheessa suurin osa yhdysvaltalaisista kannatti Vietnamin sotaa, sit\xc3\xa4 vastustanut liike toi mielipiteens\xc3\xa4 selv\xc3\xa4sti esille.\n_START_SECTION_\nLiike kasvaa\n_START_PARAGRAPH_\nMarraskuuhun 1967 menness\xc3\xa4 Yhdysvallat oli l\xc3\xa4hett\xc3\xa4nyt Vietnamiin jo l\xc3\xa4hes 500\xc2\xa0000 sotilasta. Samaan aikaan sodassa oli kuollut yli 15\xc2\xa0000 sotilasta ja haavoittunut l\xc3\xa4hes 110\xc2\xa0000. Sota maksoi Yhdysvalloille noin 25 miljardia dollaria joka vuosi, mik\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti my\xc3\xb6s veronmaksajien huomion. Kovien tappioiden takia armeija l\xc3\xa4hetti pakollisten kutsuntojen takia Vietnamiin joka kuukausi noin 40\xc2\xa0000 uutta sotilasta, mik\xc3\xa4 lis\xc3\xa4si sotaa vastustaneiden liikkeiden kannatusta entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_21. lokakuuta 1967 j\xc3\xa4rjestettiin yksi sodanvastaisen liikkeen suurimmista protesteista, kun arviolta 100\xc2\xa0000 ihmist\xc3\xa4 tuli osoittamaan mielt\xc3\xa4\xc3\xa4n Lincoln Memorialille Washingtoniin. Mielenosoittajista noin 30\xc2\xa0000 jatkoi matkaansa my\xc3\xb6hemmin illalla Yhdysvaltain puolustusministeri\xc3\xb6n hallintorakennuksena toimivan Pentagonin edustalle. Mielenosoittajat ottivat yhteen rakennusta suojanneiden sotilaiden sek\xc3\xa4 liittovaltion seriffien kanssa, jonka seurauksena satoja mielenosoittajia pid\xc3\xa4tettiin. Yksi pid\xc3\xa4tetyist\xc3\xa4 oli kirjailija Norman Mailer, joka julkaisi seuraavana vuonna tapahtumista kertovan kirjansa Y\xc3\xb6n armeijat (engl. The Armies of the Night). Kirjan julkaisu lis\xc3\xa4si liikkeen kannatusta entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Toinen liikkeen kannatusta merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti nostanut tekij\xc3\xa4 oli Martin Luther Kingin puhe vuodelta 1967; puheessaan King kritisoi liittovaltion varojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 kotimaan asioiden sijaan Vietnamin sotaan sek\xc3\xa4 sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Vietnamissa kuoli suhteessa huomattavasti enemm\xc3\xa4n mustaihoisia kuin valkoisia.\n_START_SECTION_\nPoliittiset vaikutukset\n_START_PARAGRAPH_\nTammikuussa 1968 pohjoisvietnamilaiset suorittivat massiivisen yll\xc3\xa4tyshy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen yhdysvaltalaisia joukkoja vastaan. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys tuli yll\xc3\xa4tyksen\xc3\xa4 yhdysvaltalaisille ja lis\xc3\xa4si sotaa vastustaneiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Helmikuussa 1968 tehdyss\xc3\xa4 gallupissa vain 35 prosenttia vastanneista ilmoitti kannattavansa presidentti Johnsonin linjaa Vietnamin sodan k\xc3\xa4ymisest\xc3\xa4. Sotaa vastustaneiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun sodasta palanneet halvaantuneet sotilaat alkoivat esiinty\xc3\xa4 televisiossa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen my\xc3\xb6s poliisien ja mielenosoittajien yhteenotot alkoivat tulla entist\xc3\xa4 v\xc3\xa4kivaltaisemmiksi; kun mielenosoittajat valtasivat Columbian yliopiston hallintorakennuksen huhtikuussa 1968, joutui poliisi turvautumaan voimank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n poistaakseen heid\xc3\xa4t rakennuksesta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen my\xc3\xb6s aktivistit alkoivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kovempia keinoja muun muassa sabotoimalla Vietnamiin napalmipommeja tuottaneita tehtaita ja silppuamalla kutsuntakeskuksissa olleita dokumentteja. Valtavan vastustajajoukon takia Johnson p\xc3\xa4\xc3\xa4tti olla pyrkim\xc3\xa4tt\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 toiselle kaudelle. Johnsonin tilalle demokraattien presidenttiehdokkaaksi tuli sotaa vastustanut Eugene McCarthy, joka sai vastaehdokkaakseen republikaanien Richard Nixonin. Nixon lupasi kampanjassaan palauttaa maahan j\xc3\xa4rjestyksen viitaten sodanvastaisiin mielenosoituksiin sek\xc3\xa4 Martin Luther Kingin salamurhan j\xc3\xa4lkeisiin mellakoihin. Joulukuussa 1969 Yhdysvaltain hallitus m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si niin kutsutut "kutsunta-arvonnat", joissa arvottiin uudet sotilaat Vietnamiin. Useat yhdysvaltalaiset pakenivat kutsuntoja erilaisten verkostojen avulla Kanadaan tai Ruotsiin. My\xc3\xb6s kirkot auttoivat kutsuntoja pakenevia nuoria._NEWLINE_Helmikuussa 1970 Yhdysvaltain hallituksen peittelem\xc3\xa4 My Lain veril\xc3\xb6yly tuli yleiseen tietoisuuteen ja lis\xc3\xa4si sodan vastustusta entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Huhtikuun lopulla Nixon ilmoitti aiempien lupaustensa vastaisesti, ett\xc3\xa4 Yhdysvallat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4 Kambod\xc5\xbeaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 aiheutti Yhdysvalloissa laajoja mielenosoituksia. 4. toukokuuta Ohion kansalliskaartin sotilaat ampuivat Kentin yliopistolla kuoliaaksi nelj\xc3\xa4 ja haavoittivat 16 opiskelijaa, jotka olivat osoittamassa mielt\xc3\xa4\xc3\xa4n uutta sotaa vastaan. _NEWLINE_13. kes\xc3\xa4kuuta 1971 New York Times julkaisi Yhdysvaltain puolustusministeri\xc3\xb6n salaisia asiakirjoja, jotka todistivat Yhdysvaltain hallituksen pimitt\xc3\xa4neen huomattavasti tietoa Vietnamin sodasta. Vuoto sai yhdysvaltalaiset kyseenalaistamaan maansa sotapolitiikkaa entist\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena Nixon p\xc3\xa4\xc3\xa4tti aloittaa Yhdysvaltain sotilasjoukkojen poistamisen kaakkois-Aasiasta, ja Pariisissa solmittiin osapuolten v\xc3\xa4linen aselepo 27.1.1973. Taistelujen alettua uudelleen USA ei ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 halukas osallistumaan sotaan ja viimeiset joukot poistuivat vuonna 1975 Saigonista Etel\xc3\xa4-Vietnamin h\xc3\xa4vitess\xc3\xa4 sodan.\n_START_SECTION_\nToiminta\n_START_PARAGRAPH_\nVietnamin sotaa vastustavia protesteja j\xc3\xa4rjestettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa yliopistoilla. Mielenosoituksia organisoineeseen Students for a Democratic Society -opiskelijaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n kuului vuonna 1968 jo noin 100\xc2\xa0000 opiskelijaa. Sotaa vastustaneiden aktivistien toiminta oli p\xc3\xa4\xc3\xa4osin rauhanomaista; aktivistit j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t muun muassa istumalakkoja, laillisia mielenosoituksia sek\xc3\xa4 organisoivat ruohonjuuritason ryhmi\xc3\xa4. Osa aktivisteista jopa matkusti pohjois-Vietnamiin auttamaan haavoittuneita siviilej\xc3\xa4. Rauhanomaisten keinojen lis\xc3\xa4ksi sotaa vastustettiin my\xc3\xb6s useilla v\xc3\xa4kivaltaisilla keinoilla; vuonna 1963 buddhalainen munkki Th\xc3\xadch Qu\xe1\xba\xa3ng \xc4\x90\xe1\xbb\xa9c teki polttoitsemurhan vastalauseena sodalle.'