b'\n_START_ARTICLE_\nMartin Fogel\n_START_PARAGRAPH_\nMartin Fogel (1635\xe2\x80\x931675) oli saksalainen historioitsija ja polyglotti, jota voidaan j\xc3\xa4lkik\xc3\xa4teisesti pit\xc3\xa4\xc3\xa4 fennougristiikan is\xc3\xa4n\xc3\xa4. Aikoinaan h\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 tulokset kuitenkin hautautuivat arkistoihin, joten h\xc3\xa4nen vaikutuksensa my\xc3\xb6hemp\xc3\xa4\xc3\xa4n tutkimukseen on voinut olla enint\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4lillist\xc3\xa4. Martin Fogel oli Hampurin Akateemisen Gymnasiumin professori ja kaupungin l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri.\n_START_SECTION_\nObservationes\n_START_PARAGRAPH_\nHumanismin saatua jalansijaa eurooppalaisten oppineiden keskuudessa oli syntynyt mielenkiintoa my\xc3\xb6s suomen kielt\xc3\xa4 kohtaan. Erityisesti italialaisten ruhtinaiden hoveissa oli paljon humanisteja, jotka vaikuttivat my\xc3\xb6s ruhtinaiden mielenkiinnon kohteisiin. Italialaiset ruhtinaat halusivat tutustua niiden kansojen henkiseen maailmaan, joista heid\xc3\xa4n vieraansa saapuivat. _NEWLINE_Toskanan suurruhtinas Cosimo III:n luona oli ollut vieraana Martin Fogel. Kun Cosimo III oli Hampurissa vierailulla ja tapasi siell\xc3\xa4 Ruotsin kuningattaren Kristiinan, h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti tilaisuutta hyv\xc3\xa4kseen ja pyysi entist\xc3\xa4 vierastaan Martin Fogelia laatimaan sanaston ja kieliopin suomen kielest\xc3\xa4, jota puhuttiin Ruotsin valtakunnassa. Tosin Fogelin saadessa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli Ruotsissa t\xc3\xa4ytynyt olla tiedossa, ett\xc3\xa4 my\xc3\xb6s valtakunnanneuvos B. Skytte oli kokoamassa sanastoa suomen kielest\xc3\xa4._NEWLINE_Kirjassaan De finnicae linguae indole observationes Fogel kertoo, ett\xc3\xa4 monessa kieless\xc3\xa4 f ja h vaihtuvat helposti. Samaan aikaan klassisissa historiankirjoissa sanottiin, ett\xc3\xa4 fennit (ts. suomalaiset) ja hunnit (ts. unkarilaiset) ovat samaa kansaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n perusteella Fogel p\xc3\xa4\xc3\xa4tteli, ett\xc3\xa4 suomen ja unkarin t\xc3\xa4ytyy olla sukua kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n. Saamansa toimeksiannon mukaisesti Fogel laati my\xc3\xb6s kieliopillisen kuvauksen suomen kielest\xc3\xa4, ja nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kielioppiosaa pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n eritt\xc3\xa4in arvokkaana._NEWLINE_Fogelin Cosimo III:lle vuonna 1669 laatima teos sai kunniapaikan Medicien kirjastossa Firenzess\xc3\xa4. Teos kuitenkin valitettavasti hautautui kirjaston uumeniin. E. N. Set\xc3\xa4l\xc3\xa4 l\xc3\xb6ysi yhden k\xc3\xa4sikirjoituksen Hannoverista (Nieders\xc3\xa4chsische Landesbibliothek), ja vuonna 1893 E. Teza julkaisi teoksen uudelleen Italiassa.\n_START_SECTION_\nCollectanea\n_START_PARAGRAPH_\nMy\xc3\xb6hemmin Fogel teki omaan k\xc3\xa4sikirjoitukseensa lis\xc3\xa4merkint\xc3\xb6j\xc3\xa4. Aineisto on 130 hajanaista lehte\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kollektanea. Fogelin tarkoituksena oli selv\xc3\xa4sti julkaista parannettu versio Observationes-teoksesta, mutta tekij\xc3\xa4n ennenaikainen kuolema katkaisi ty\xc3\xb6n. Vasta vuonna 1983 Cristina Wis-Murena julkaisi Fogelin itsens\xc3\xa4 t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4m\xc3\xa4n k\xc3\xa4sikirjoituksen._NEWLINE_Fogel kokosi materiaalia unkarin kielest\xc3\xa4 Albert Moln\xc3\xa1rin (1664) teoksesta Dictionarium Ungarico-Latinum ja suomen kielest\xc3\xa4 Ignatius Meuerin (1668) teoksesta Variarum Rerum Vocabula. Saamen kielen aineistoa h\xc3\xa4n sai Johannes Schefferukselta, joka k\xc3\xa4ytti samaa materiaalia omassa teoksessaan Lapponia (1673). Schefferuksen aineisto on mit\xc3\xa4 ilmeisimmin piitimensaamea. Aineistonsa sanojen ja kieliopillisten piirteiden perusteella Fogel p\xc3\xa4\xc3\xa4tteli, ett\xc3\xa4 suomi, unkarin ja saame ovat sukua kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Fogel teki p\xc3\xa4\xc3\xa4telm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 sata vuotta ennen unkarilaista Johannes Sajnovicsia, jonka tutkimusta Demonstratio. Idioma Ungarorum et Lapponum idem esse vuodelta 1770 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n fennougristisen tutkimuksen todellisena alkuna.'