b'\n_START_ARTICLE_\nTalvisota\n_START_SECTION_\nSuurvallat Saksa ja Neuvostoliitto\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen maailmansota merkitsi Saksalle ja Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle suurvalta-aseman menetyst\xc3\xa4. Molemmat maat toipuivat 1930-luvulla tultaessa diktatuureina takaisin suurvaltojen joukkoon, ja alkoivat tavoitella menett\xc3\xa4mi\xc3\xa4\xc3\xa4n alueita takaisin. Euroopan demokraattiset suurvallat Ranska ja Yhdistynyt kuningaskunta olivat poliittisesti heikkoja._NEWLINE_Suomen ja Viron itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli menett\xc3\xa4nyt Kronstadtia lukuun ottamatta kaikki Suomenlahden rannikkolinnoitukset, mik\xc3\xa4 heikensi Leningradin puolustuksellista asemaa. Samaten Suomen ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4linen valtakunnanraja kulki Rajajoella kaupungista vain noin 32 kilometrin et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4. Suomen valtaaminen tarjoaisi Neuvostoliitolle useita etuja: se voisi uhata Saksalle elint\xc3\xa4rke\xc3\xa4n rautamalmin tuontia Pohjois-Ruotsista, hallita It\xc3\xa4merta, sek\xc3\xa4 saada Suomesta teollisuutta ja malmivarantoja._NEWLINE_Heti valtaannousunsa j\xc3\xa4lkeen Saksan johtaja Adolf Hitler aloitti j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4lliset toimet Versailles\'n rauhansopimuksen luoman maailmanj\xc3\xa4rjestyksen purkamiseksi. Maaliskuussa 1935 Saksa sanoutui irti sen asevoimia rajoittavista sopimuksen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksist\xc3\xa4 ja julisti yleisen asevelvollisuuden sek\xc3\xa4 miehitti maaliskuussa 1936 Reininmaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti osaltaan siihen, ett\xc3\xa4 Neuvostoliiton kommunistisen puolueen politbyroon j\xc3\xa4sen ja NKP:n Leningradin piirin sihteeri, kenraalieversti Andrei \xc5\xbddanov vertasi uhkaavan s\xc3\xa4vyisess\xc3\xa4 puheessaan marraskuussa 1936 Leningradia l\xc3\xa4nteen avautuvaan ikkunaan, jonka takaa kuului yh\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nekk\xc3\xa4\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dfasismin pedonulvonta ja hammasten purenta\xe2\x80\x9d. \xc5\xbddanovin puhe oli Neuvostoliiton l\xc3\xa4ntisille naapureille varoitus siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sotaan valmistautuva it\xc3\xa4inen suurvalta ei sallinut Suomelle ja Baltian maille sellaista ylellisyytt\xc3\xa4 kuin puolueettomuus.\n_START_SECTION_\nSuomen ja Neuvostoliiton suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nSuomi oli kuulunut Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikuntaan vuosina 1809\xe2\x80\x931917. Suomen suuriruhtinaskunnan ja em\xc3\xa4maa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4liset suhteet olivat olleet vakaat ja rauhalliset aina ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4mis- eli sortokausiin ja ensimm\xc3\xa4iseen maailmansotaan saakka. Suursota hajotti Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunnan vuonna 1917, ja mullistuksen yhteydess\xc3\xa4 Suomi itsen\xc3\xa4istyi, mutta sit\xc3\xa4 seurasi sis\xc3\xa4llissota, jossa neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 tuki punakaartia ja Saksa osasto Brandensteinin ja Saksan It\xc3\xa4meren divisioonan voimin valkoisia. Sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen suomalaisia vapaaehtoisjoukkoja tunkeutui Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueelle niin sanottujen heimosotien yhteydess\xc3\xa4._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen Suomen ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 suhteita leimasivat ep\xc3\xa4luulo ja kaunaisuus, joita Suomessa 1920\xe2\x80\x931930-luvuilla esiintynyt oikeistoradikalismi ja Neuvostoliiton sekaantuminen Suomen sis\xc3\xa4isiin asioihin kommunistien toimintaa tukemalla pahensivat. Neuvostoliiton vahvistuessa se alkoi kiinnostua entisten reuna-alueidensa palauttamisesta. Muodollisesti maiden v\xc3\xa4liset suhteet paranivat muun muassa vuonna 1932 solmitun hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myyssopimuksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4, mutta k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 v\xc3\xa4lit olivat toista maailmansotaa ennen varsin viile\xc3\xa4t. Vuoden 1939 syyskuun tilanteessa suomalaiset pyrkiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 tukeutumaan kansainv\xc3\xa4liseen yhteis\xc3\xb6\xc3\xb6n, Kansainliittoon ja Pohjoismaiseen yhteisty\xc3\xb6h\xc3\xb6n._NEWLINE_Neuvostoliitossa seurattiin tarkoin Lapuanliikkeen, Is\xc3\xa4nmaallisen Kansanliikkeen ja Akateemisen Karjala-Seuran taholta harjoitettua kommunistien vainoa, saksalaisyst\xc3\xa4v\xc3\xa4llisyytt\xc3\xa4 ja Suur-Suomi -haaveilua. Haaveet Suur-Suomesta saivat vakavan s\xc3\xa4vyn, kun ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten k\xc3\xa4sityksen mukaan niiden toteuttamisen taustavoimaksi oli kaavailtu Saksaa. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1938 Neuvostoliiton Helsingin-suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Vladimir Derevjanski kiinnitti Moskovaan l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n raportissa huomiota siihen, ett\xc3\xa4 Helsingin vapauttamisen 20-vuotisjuhlassa 16. toukokuuta 1938 kenraali R\xc3\xbcdiger von der Goltz, joka oli toiminut saksalaisten apujoukkojen komentajana vuonna 1918, oli ottanut marsalkka Gustaf Mannerheimin kanssa vastaan juhlaparaatin Kaartin soittokunnan soittaessa saksalaista "Alte Kameraden" (Vanhat toverit) -marssia._NEWLINE_Kallion hallituksen ulkoministeriksi tullut Rudolf Holsti pyrki parantamaan Suomen ja Neuvostoliiton suhteita vierailemalla Moskovassa, mik\xc3\xa4 toteutui helmikuussa 1937. Holstin matkaa kannattivat kotimaassa poliittinen vasemmisto ja keskusta, sit\xc3\xa4 vastaan olivat oikeisto ja sotilaspiirit. Kyseess\xc3\xa4 oli ensimm\xc3\xa4inen Suomen ulkoministerin vierailu Neuvostoliitossa 20 vuoteen. Vierailun aikana Neuvostoliiton puolustusministeri, marsalkka Kliment Voro\xc5\xa1ilov kysyi Holstilta, mit\xc3\xa4 Suomi tekisi, jos jokin kolmas valtio k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4isi Suomen aluetta hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen Neuvostoliittoa vastaan. Holsti vastasi henkil\xc3\xb6kohtaisena kantanaan, ett\xc3\xa4 Suomi taistelee jokaista maahantunkeutujaa vastaan. Holstin kannan vahvisti virallisesti presidentti Ky\xc3\xb6sti Kallio virkaanastujaispuheessaan eduskunnassa maaliskuun alussa 1937. Kallion valinta presidentiksi ja Cajanderin hallituksen nimitt\xc3\xa4minen nostivat Suomen johtoon henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka eiv\xc3\xa4t olleet Moskovan silmiss\xc3\xa4 niin saksalaismielisi\xc3\xa4 kuin edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Liennytyksen kausi j\xc3\xa4i kuitenkin lyhyeksi, kun Neuvostoliitto halusi diplomaattisen l\xc3\xa4hentymisen lis\xc3\xa4ksi konkreettisia turvallisuuspoliittisia tuloksia._NEWLINE_Neuvostoliiton propaganda pyrki ottamaan kaiken hy\xc3\xb6dyn irti suomalaisten oletetuista hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yssuunnitelmista It\xc3\xa4-Karjalaan v\xc3\xa4litt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4llaisesta haaveili vain pieni \xc3\xa4\xc3\xa4rioikeistolainen v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6. Neuvostoliiton oma toiminta syksyll\xc3\xa4 1939 osoitti, ettei se voinut odottaa suomalaisten pystyv\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun se ei uskonut suomalaisten kykenev\xc3\xa4n edes puolustamaan omaa maataan. Sen sijaan Neuvostoliitto pelk\xc3\xa4si saksalaisten sivustaiskua Suomen kautta Leningradia vastaan samoin kuin keisarillinen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana pel\xc3\xa4nnyt saksalaisten hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 Pietariin Etel\xc3\xa4-Suomen kautta, jolloin puolustuskyvytt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi oletettu Suomi olisi avuton ottamaan itsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kantaa asioihin. Jukka L. M\xc3\xa4kel\xc3\xa4n mukaan Suomi oli Moskovan n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta sotilaallinen tyhji\xc3\xb6, joka Neuvostoliiton oli t\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 ennen kuin sen tekisi jokin toinen suurvalta.\n_START_SECTION_\nSuomen ja Saksan suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nSaksa oli Ruotsin ohella t\xc3\xa4rkein vaikutteiden l\xc3\xa4hde Suomessa 1930-luvulla. Kansallissosialistien kannatus oli Suomessa kuitenkin marginaalista. Maaliskuussa 1937 nimitetylle Cajanderin punamultahallitukselle ei ollut lainkaan samantekev\xc3\xa4\xc3\xa4, millainen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 Saksassa vallitsi ja miten vallanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4t siell\xc3\xa4 menetteliv\xc3\xa4t. Saksan Helsingin-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Wipert von Bl\xc3\xbccher raportoi Berliiniin suomalaisten nuivasta asenteesta Saksaa kohtaan ja etenkin sosialidemokraattisten lehtien harjoittamasta Saksalle vihamielisest\xc3\xa4 propagandasta ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6n keskuudessa. SDP:n p\xc3\xa4\xc3\xa4-\xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattaja Suomen Sosialidemokraatti tuomitsikin maaliskuussa 1938 jyrkin sanoin Anschlussin eli It\xc3\xa4vallan liitt\xc3\xa4misen Saksaan, vaikka t\xc3\xa4m\xc3\xa4 olikin tapahtunut n\xc3\xa4enn\xc3\xa4isen \xe2\x80\x9dkansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksen\xe2\x80\x9d nojalla. _NEWLINE_T\xc5\xa1ekkoslovakian valloitus kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1939 n\xc3\xa4htiin Suomessa viel\xc3\xa4kin pahempana osoituksena suurvallan h\xc3\xa4ik\xc3\xa4ilem\xc3\xa4tt\xc3\xb6myydest\xc3\xa4 pienempi\xc3\xa4 valtioita kohtaan. Se j\xc3\xa4rkytti jopa suomalaisia oikeistopiirej\xc3\xa4, koska t\xc3\xa4t\xc3\xa4 toimenpidett\xc3\xa4 ei voinut perustella kansallisuusaatteella. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen von Bl\xc3\xbccher totesi Berliiniin l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n raportissa Kolmatta valtakuntaa kohtaan tunnetun arvonannon painuneen Suomessa alimmilleen. Max Jakobson onkin todennut, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9djos Saksan Helsingin-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n von Bl\xc3\xbccherin raportit vuosilta 1937\xe2\x80\x931939 olisivat vahingossa eksyneet Moskovaan, olisi siell\xc3\xa4 tuskin en\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4hty painajaisunia suomalais-saksalaisesta salaliitosta\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Saksan propaganda suhtautui nuivasti Suomen apuun l\xc3\xa4nsivalloilta, oli jopa sit\xc3\xa4 vastaan. Asiaan on mit\xc3\xa4 ilmeisimmin vaikuttanut hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myyssopimuksen salainen lis\xc3\xa4p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirja. Kun presidentti P. E. Svinhufvud aikoi lokakuussa 1939 matkustaa Saksaan hankkimaan Suomelle tukea, l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Wipert von Bl\xc3\xbccher sai esimiehilt\xc3\xa4\xc3\xa4n Berliinist\xc3\xa4 kehotuksen est\xc3\xa4\xc3\xa4 se: \xe2\x80\x9dHuomauttakaa h\xc3\xa4nelle, ett\xc3\xa4 Saksa ei ole kiinnostunut Suomen ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4lisist\xc3\xa4 ongelmista.\xe2\x80\x9d P\xc3\xa4in vastoin Saksa kehotti Suomea j\xc3\xa4rkeviin my\xc3\xb6nnytyksiin, sill\xc3\xa4 liika itsep\xc3\xa4isyys johtaisi sotaan, jonka seurauksena Suomesta olisi pian j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dvain liikuttava sankaritaru\xe2\x80\x9d. Akselivaltioihin kuuluva Italia ei katsonut Saksan toimia suopeasti, vaan yritti asetoimituksin auttaa Suomea siin\xc3\xa4 suuremmin onnistumatta.\n_START_SECTION_\nPohjoismainen suuntaus ja Ahvenanmaan linnoitussuunnitelmat\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1921 Suomi solmi Varsovassa sopimuksen, joka liitti Suomen Puolan johtamaan it\xc3\xa4eurooppalaiseen valtioryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 valtioryhm\xc3\xa4 muodosti puskurivy\xc3\xb6hykkeen Ranskan ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4lille. Suomi ei kuitenkaan ratifioinut sopimusta, jonka se koki sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4n vaaroja turvallisuuden sijasta, ja 1930-luvulle tultaessa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 niin sanottu balttilainen suuntaus hiipui Suomessa._NEWLINE_Pohjoismaisen yhteisty\xc3\xb6n pohjaksi ei sen sijaan tarvittu muodollisia sopimuksia. Suomi liittyi vuonna 1933 ns. Oslo-valtioihin, joihin kuului Pohjoismaiden lis\xc3\xa4ksi Benelux-maat. Seuraavana vuonna Suomi osallistui ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa Pohjoismaiden ulkoministerien kokoukseen. Pohjoismainen yhteisty\xc3\xb6 kehittyi ns. pohjoismaiseksi suuntaukseksi, joka korosti puolueettomuutta. Joulukuussa 1935 pohjoismainen suuntaus valittiin Suomen viralliseksi ulkopoliittiseksi linjaksi. Suomen hyv\xc3\xa4ksyminen Pohjoismaihin ei ollut itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n selv\xc3\xa4\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 ep\xc3\xa4ilyksi\xc3\xa4 aiheuttivat erityisesti Kivim\xc3\xa4en hallituksen aikana (1932\xe2\x80\x931936) Suomen demokratian aitous, suhteet Saksaan ja ruotsin kielen asema. Varsinkin Cajanderin hallituksen aikana (1937\xe2\x80\x931939) n\xc3\xa4it\xc3\xa4 ep\xc3\xa4ilyksi\xc3\xa4 onnistuttiin h\xc3\xa4lvent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja yhteisty\xc3\xb6 Pohjoismaiden kanssa syveni._NEWLINE_Pohjoismaiden yhteisty\xc3\xb6n kehittyminen n\xc3\xa4kyi esimerkiksi ulkoministerien tapaamisten lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen\xc3\xa4, kaupallisen yhteistoiminnan esteiden poistamisena, yhteisell\xc3\xa4 suunnitelmalla kriisiaikojen huollon turvaamiseksi, yhdenmukaistetulla esiintymisell\xc3\xa4 Kansainliitossa ja yhteisen\xc3\xa4 suhtautumisena esimerkiksi Espanjan sis\xc3\xa4llissotaan. Vuonna 1938 hyv\xc3\xa4ksyttiin yhteiset puolueettomuuss\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t, joiden kautta maailman toivottiin tunnustavan Pohjoismaat \xe2\x80\x9drauhoitetuksi alueeksi, jossa ei kannattaisi mets\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. Pohjoismainen yhteisty\xc3\xb6 ei johtanut kuitenkaan puolustusliittoon, koska sille ei ollut poliittisia edellytyksi\xc3\xa4. Suomi pelk\xc3\xa4si Neuvostoliittoa, Ruotsi Neuvostoliittoa ja Saksaa, Tanska Saksaa, ja Norja kuvitteli, ettei sen sijaintinsa puolesta tarvinnut pel\xc3\xa4t\xc3\xa4 ket\xc3\xa4\xc3\xa4n. Norja kuitenkin Saksan mielest\xc3\xa4 liittyi Pohjanmeren hallintaan oleellisella tavalla ja Tanskan salmiin, joten se ei hyv\xc3\xa4ksynyt Norjan Englantia ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 puolueettomuuspolitiikkaa. Saksan varustautumiselle oleellista olivat yhteydet Ruotsiin ja rautamalmin hankinta sielt\xc3\xa4._NEWLINE_Vaikka puolustusliittoa ei syntynytk\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteisen vihollisen puuttuessa, Pohjoismaita yhdisti pyrkimys v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 sotaan joutuminen. Siksi vuonna 1938 alettiin puhua \xe2\x80\x9dsotilaallisiin toimenpiteisiin asti ulotetusta puolustusvalmiudesta\xe2\x80\x9d. Lopulta pohjoismaisesta puolustusliitosta j\xc3\xa4i j\xc3\xa4ljelle vain Ruotsin ja Suomen pyrkimys sotilaalliseen yhteisty\xc3\xb6h\xc3\xb6n Ahvenanmaan saaristossa.\n_START_SECTION_\nJartsev-neuvottelut Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa 14. huhtikuuta 1938 saapui Neuvostoliiton Helsingin l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n toinen sihteeri Boris Jartsev tapaamaan ulkoministeri Rudolf Holstia. Jartsevin mukaan neuvostohallitus oli varma, ett\xc3\xa4 Saksa suunnitteli hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 Neuvostoliittoon ja ett\xc3\xa4 suunnitelmiin kuului sivustaisku Suomen kautta. Siten Suomen suhtautuminen saksalaisten maihinnousuun oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 Neuvostoliitolle. Puna-armeija ei j\xc3\xa4isi odottamaan Rajajoelle, mik\xc3\xa4li Suomi sallisi maihinnousun. Toisaalta mik\xc3\xa4li Suomi vastustaisi saksalaisten maihinnousua, Neuvostoliitto antaisi sotilaallista ja taloudellista apua, sill\xc3\xa4 Suomen kykyyn torjua saksalaisten maihinnousu omin voimin ei luotettu. Jartsev-neuvottelujen aloittamiseen johti Anschluss eli It\xc3\xa4vallan liitt\xc3\xa4minen Hitlerin Saksaan maaliskuussa 1938, mik\xc3\xa4 Moskovan n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta merkitsi ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 repe\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 Neuvostoliiton l\xc3\xa4ntisess\xc3\xa4 puskurivy\xc3\xb6hykkeess\xc3\xa4. _NEWLINE_Seuraavien viiden kuukauden aikana Jartsev keskusteli useita kertoja muun muassa p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri A. K. Cajanderin ja valtiovarainministeri V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerin kanssa. Suomen vakuutus siit\xc3\xa4 ettei Suomi sallisi, ett\xc3\xa4 sen koskemattomuutta loukataan tai sen kautta hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tt\xc3\xa4isiin Neuvostoliittoon, ei ollut riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 Neuvostoliitolle. Neuvostoliitto vaati salaista sopimusta, joka mahdollistaisi sen osallistumisen Suomen \xe2\x80\x93 ja ennen kaikkea sen merirajojen \xe2\x80\x93 puolustamiseen Saksan hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tess\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Ahvenanmaan linnoittamiseen; lis\xc3\xa4ksi se olisi halunnut my\xc3\xb6s saada linnoitetun ilma- ja meripuolustustukikohdan Suursaareen. Suomi torjui Jartsevin ehdotuksen elokuun lopulla 1938._NEWLINE_Maaliskuussa 1939 Neuvostoliitto ilmoitti, ett\xc3\xa4 haluaa vuokrata 30 vuodeksi Suursaaren, Lavansaaren, Tyt\xc3\xa4rsaaret ja Seiskarin. My\xc3\xb6hemmin saarten vastineeksi tarjottiin maa-aluetta It\xc3\xa4-Karjalasta. Mannerheim oli valmis luovuttamaan saaret, joita tosiasiassa ei olisi pystytty puolustamaan, sek\xc3\xa4 rajantarkistuksiin Kannaksella. N\xc3\xa4iden neuvottelujen katkeaminen 6. huhtikuuta 1939 johti Moskovan neuvotteluihin syksyll\xc3\xa4 1939.\n_START_SECTION_\nMoskovan neuvottelut Suomen alueesta\n_START_PARAGRAPH_\n23. elokuuta allekirjoitetun Molotovin\xe2\x80\x93Ribbentropin-sopimuksen j\xc3\xa4lkeen Suomessa tunnettiin aluksi helpotusta siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Saksan ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4linen konflikti ja sen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Suomen joutuminen mukaan suursotaan n\xc3\xa4ytti olevan v\xc3\xa4ltetty. Varsin pian alettiin kuitenkin ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 hinnan Hitler oli maksanut selustansa turvaamisesta. Hinta oli piilotettu sopimuksen salaiseen lis\xc3\xa4p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjaan, joka osoittautui Suomelle ja Baltian maille kohtalokkaaksi: yhdess\xc3\xa4 Puolan it\xc3\xa4osan kanssa ne luettiin kuuluviksi Neuvostoliiton etupiiriin. Stalin puolestaan osti sopimuksella lis\xc3\xa4aikaa varustautumiseen, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n \xe2\x80\x93 samoin kuin Hitler \xe2\x80\x93 tiesi sopimuksen vain lykk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n Saksan ja Neuvostoliiton yhteenottoa tuonnemmaksi. Syyskuun alussa 1939 Saksa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Puolaan ja toinen maailmansota alkoi Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan julistettua Puolalle antamansa lupauksen mukaisesti sodan Saksalle. Sodanjulistukseen yhtyiv\xc3\xa4t Brittil\xc3\xa4iseen kansainyhteis\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluneet Intia, Australia ja Uusi-Seelanti._NEWLINE_Neuvostoliitto kutsui Suomen edustajat neuvottelemaan Moskovaan \xe2\x80\x9dkonkreettisista poliittisista kysymyksist\xc3\xa4\xe2\x80\x9d 5. lokakuuta 1939. Neuvottelut k\xc3\xa4ytiin kolmessa jaksossa, 12.\xe2\x80\x9314. lokakuuta, 3.\xe2\x80\x934. marraskuuta ja 9. marraskuuta 1939. Suomen neuvottelijoina ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kerralla olivat l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s, valtioneuvos J. K. Paasikivi, Suomen Moskovan l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Aarno Yrj\xc3\xb6-Koskinen, ulkoministeri\xc3\xb6n jaostop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Johan Nykopp ja sotilasasiantuntijana eversti Alad\xc3\xa1r Paasonen. Toisella ja kolmannella matkalla suomalaisvaltuuskunnassa oli toisena p\xc3\xa4\xc3\xa4neuvottelijana Paasikiven rinnalla valtiovarainministeri V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tanner. Kolmannella matkalla oli mukana viel\xc3\xa4 valtioneuvos Rafael Hakkarainen._NEWLINE_Neuvostoliitto esitti, ett\xc3\xa4 Suomi luovuttaisi Neuvostoliitolle osia Karjalankannakselta ja Suomenlahden ulkosaaret sek\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi Hangon ja Lappohjan sataman. Vastaavasti Neuvostoliitto tarjosi aluevaihtoa, jossa Suomi olisi saanut laajempia alueita It\xc3\xa4-Karjalan Repolasta ja Poraj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4. Repola ja Poraj\xc3\xa4rvi olivat alueita, jotka olivat pyrkineet itsen\xc3\xa4istym\xc3\xa4\xc3\xa4n 1918\xe2\x80\x931920 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4, mutta jotka Tarton rauhansopimuksessa j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. Suomen valtioneuvosto ei suostunut vaihtokauppaan esitetyss\xc3\xa4 laajuudessa, koska sek\xc3\xa4 yleinen mielipide ett\xc3\xa4 eduskunta vastustivat sit\xc3\xa4, vaan tarjosivat Neuvostoliitolle vain Leningradia l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 olevia alueita, Kuokkalan mutkaa ja Terijokea. Neuvottelut katkesivat 9. marraskuuta. Suomalaisneuvottelijat palasivat Helsinkiin mieless\xc3\xa4\xc3\xa4n Neuvostoliiton ulkoministerin Vjat\xc5\xa1eslav Molotovin viimeisen neuvottelukierroksen aikana lausumat pahaenteiset sanat: \xe2\x80\x9dNyt ovat siviiliviranomaiset k\xc3\xa4sitelleet asiaa, ja kun ei ole p\xc3\xa4\xc3\xa4sty sopimukseen, t\xc3\xa4ytyy asia antaa sotilaiden haltuun.\xe2\x80\x9d Nykyisen ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen historiankirjoituksen mukaan neuvottelutulos olisi ollut mahdollinen lokakuun loppuun, jolloin Suomen vastaisen sodan suunnitelma hyv\xc3\xa4ksyttiin lopullisesti._NEWLINE_Neuvostoliitto oli esitt\xc3\xa4nyt aikaisemmin vastaavat vaatimukset Baltian maille, jotka suostuivat luovuttamaan puna-armeijalle tukikohtia alueillaan. Suomalaiset valitsivat toisin: Suomi kutsui reservins\xc3\xa4 sotilaat 10. lokakuuta 1939 alkaen ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4iseen kertausharjoitukseen, joka merkitsi k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 liikekannallepanoa. Neuvottelut p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t tuloksettomina marraskuussa. Lopulta Neuvostoliitto lavasti 26. marraskuuta 1939 Mainilan laukaukset, joilla Neuvostoliitto perusteli sotaa puolustuksellisena toimenpiteen\xc3\xa4. 28. marraskuuta Neuvostoliitto sanoutui irti hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myyssopimuksesta ja katkaisi diplomaattisuhteet maiden v\xc3\xa4lilt\xc3\xa4 29. marraskuuta.\n_START_SECTION_\nNeuvostoliiton hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvalmistelut\n_START_PARAGRAPH_\nJo kev\xc3\xa4\xc3\xa4n 1939 neuvottelujen p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 tuloksettomina oli Neuvostoliiton johdossa harkittu sotilaallisen konfliktin mahdollisuuksia. Kes\xc3\xa4kuussa 1939 Stalin kiinnitti Leningradin sotilaspiirin komentajan kenraali Kirill Meretskovin huomiota siihen vaaraan, jonka Suomen \xe2\x80\x9dneuvostovihamielisyys\xe2\x80\x9d aiheutti. Kun Stalin korosti odottavansa Saksan taholta vakavia toimia viel\xc3\xa4 samana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4, h\xc3\xa4n antoi Meretskoville teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi laatia rajojensuojaamis- ja vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yssuunnitelman Suomen puolustusvoimia vastaan, jos n\xc3\xa4m\xc3\xa4 tekisiv\xc3\xa4t sotilaallisen provokaation._NEWLINE_Toisen maailmansodan sytytty\xc3\xa4 syyskuun alussa 1939 Neuvostoliitto julisti liikekannallepanon, jonka yhteydess\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Suomen vastaisilla rajoilla olleita joukkoja vahvistettiin. Ilmeisesti varsinaiset sotaan t\xc3\xa4hd\xc3\xa4nneet keskitykset aloitettiin vasta sitten, kun neuvostojohdolle oli selvinnyt Suomen taipumattomuus. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 tukee se, ett\xc3\xa4 Neuvostoliiton konkreettiset sotatoimet Suomea vastaan alkoivat kaksi viikkoa sen j\xc3\xa4lkeen, kun suomalaisten ja neuvostoliittolaisten v\xc3\xa4liset neuvottelut olivat katkenneet. Kun Puolan sotaretki osoittautui odotettua lyhemm\xc3\xa4ksi ja kun Baltian tukikohdat saatiin nopeasti miehitetyiksi, voitiin n\xc3\xa4ille suunnille alun perin tarkoitettuja joukkoja siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomen it\xc3\xa4rajan tuntumaan. Moskovan diplomaattipiireiss\xc3\xa4 kiersi marraskuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 julkisena salaisuutena tieto, ett\xc3\xa4 Suomen rajalle oli keskitetty jo 18 puna-armeijan divisioonaa. Neuvostoliittolaiset sotavangit kertoivat talvisodan aikana, ett\xc3\xa4 Suomen rajoille keskitetyiss\xc3\xa4 puna-armeijan joukko-osastoissa oltiin marraskuun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien varmoja sodan syttymisest\xc3\xa4. _NEWLINE_Neuvostojohdon ennakkok\xc3\xa4sityksen mukaan sodasta Suomea vastaan ei pit\xc3\xa4nyt tulla vaikeaa eik\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4aikaista. Saksa pysyisi varmasti Molotov-Ribbentrop-sopimukselle uskollisena eik\xc3\xa4 puuttuisi asiaan, eik\xc3\xa4 Ruotsikaan auttaisi Suomea. Neuvostoliiton ulkoministeri Vjat\xc5\xa1eslav Molotov m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si Neuvostoliiton Tukholman-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n Aleksandra Kollontain nimenomaan huolehtimaan siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Ruotsi, Norja ja Tanska eiv\xc3\xa4t sekaantuisi Suomen ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4liseen selkkaukseen, ja kehotti ivallisesti muita Pohjoismaita vain \xe2\x80\x9dpit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kiinni rakkaasta puolueettomuudestaan\xe2\x80\x9d. Suomen omasta puolustuskyvyst\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t odottaneet ihmett\xc3\xa4 muut kuin suomalaiset itse. Etenkin Leningradin puoluesihteeri, kenraalieversti Andrei \xc5\xbddanov sai Stalinin vakuuttuneeksi siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Suomi voitaisiin hoitaa \xe2\x80\x9dsiististi\xe2\x80\x9d Leningradin sotilaspiirin voimin. Suomen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6n oletettiin nousevan kapinaan porvarihallitusta vastaan ja ottavan puna-armeijan vastaan \xe2\x80\x9dvapauttajana\xe2\x80\x9d, mik\xc3\xa4 olisi vapauttanut Neuvostoliiton kiusallisesta hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 esiintymisen painolastista. Pari kuukautta aiemmin puna-armeija oli vastarinnatta miehitt\xc3\xa4nyt It\xc3\xa4-Puolan, jonka v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli p\xc3\xa4\xc3\xa4osin ukrainalaisia ja valkoven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Siell\xc3\xa4 se oli esiintynyt heimoveljien vapauttajana n\xc3\xa4iden jouduttua Puolan valtion hajoamisen seurauksena alttiiksi \xe2\x80\x9dkaikenlaisille vaaroille\xe2\x80\x9d, joten yht\xc3\xa4 hyvin se voisi marssia Suomeen vapauttamaan \xe2\x80\x9dproletaareja\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nPropagandahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys sodan aattop\xc3\xa4ivin\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSuomalaisten ja neuvostojohdon v\xc3\xa4listen neuvottelujen katkettua Neuvostoliiton sanomalehdist\xc3\xb6 aloitti marraskuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 1939 voimakkaan Suomea vastaan suunnatun arvostelu- ja parjauskampanjan. Lehdiss\xc3\xa4 julkaistiin tahallisesti ja tarkoituksellisesti v\xc3\xa4ritettyj\xc3\xa4, Suomen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6milt\xc3\xa4 tuntuneita uutisia. Kampanjan tarkoituksena oli suureksi osaksi Neuvostoliiton v\xc3\xa4est\xc3\xb6n mielialan muokkaaminen kannattamaan Suomeen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4. Kirjoituksissa kerrottiin muun muassa suomalaisten sotilaiden karkaamisista varuskunnistaan ja kapinoinnista upseereitaan kohtaan, reservil\xc3\xa4isten ja suojeluskuntalaisten v\xc3\xa4lisist\xc3\xa4 kahakoista, jotka olivat vaatineet kuolonuhreja, sek\xc3\xa4 er\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4riesimerkkin\xc3\xa4 Tampereella muka toteutetusta 1\xc2\xa0500 ateistin likvidoinnista. Suomalaisten yleisen mielipiteen sanottiin vastustavan Suomen valtuuskunnan asennetta Moskovan neuvotteluissa ja Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen yllytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n taloudellisen mahtiasemansa turvin Suomen hallitusta sotaisiin seikkailuihin. Neuvostoliiton kommunistisen puolueen p\xc3\xa4\xc3\xa4-\xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattajassa Pravdassa 26. marraskuuta 1939 julkaistussa kirjoituksessa p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri A. K. Cajanderia solvattiin \xe2\x80\x9dtunkiolla kiekuvaksi kukoksi\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dkiemurtelevaksi k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeeksi\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dahneeksi pikkupedoksi\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dimperialistien s\xc3\xa4tkynukeksi\xe2\x80\x9d ja \xe2\x80\x9dp\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n seisovaksi sirkusklovniksi\xe2\x80\x9d. Suomen Moskovan-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Aarno Yrj\xc3\xb6-Koskinen, joka oli kutsuttu saman p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iltana ulkoministeri Vjat\xc5\xa1eslav Molotovin luo, aikoi esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4lle vastalauseensa Pravdan kirjoituksesta, mutta ennen kuin Yrj\xc3\xb6-Koskinen sai puheenvuoron, Molotov luki h\xc3\xa4nelle Neuvostoliiton hallituksen Suomen hallitukselle osoittaman jyrk\xc3\xa4n nootin Mainilan laukausten johdosta._NEWLINE_Kun Molotov 28. marraskuuta ilmoitti Kremliin j\xc3\xa4lleen kutsutulle Yrj\xc3\xb6-Koskiselle Neuvostoliiton irtisanovan yksipuolisesti Suomen kanssa tekem\xc3\xa4ns\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myyssopimuksen \xe2\x80\x9dSuomen vihamielisen asenteen johdosta\xe2\x80\x9d, Yrj\xc3\xb6-Koskinen huomautti, ettei sopimusta ollut mahdollista irtisanoa ennen vuotta 1945. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n Molotov ei vastannut mit\xc3\xa4\xc3\xa4n. Suomalaiset, jotka tunsivat tulleensa loukatuiksi, eiv\xc3\xa4t pysyneet mukana t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tapahtumaketjussa, vaan pohtivat oikeudellisia n\xc3\xa4k\xc3\xb6kohtia, joilla ei ollut todellisuuden kanssa en\xc3\xa4\xc3\xa4  paljonkaan tekemist\xc3\xa4. Hitlerin Saksa oli kuitenkin menetellyt aivan samalla tavoin kolme kuukautta aiemmin ennen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 Puolaan, ja puna-armeija puolestaan oli viivytt\xc3\xa4nyt marssiaan It\xc3\xa4-Puolaan, kunnes oli voitu todeta Puolan hallitusvallan j\xc3\xa4\xc3\xa4neen vaille k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 ja ukrainalaisten ja valkoven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten \xe2\x80\x9dkaipaavan suojelua\xe2\x80\x9d. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 taustaa vasten oli yhdentekev\xc3\xa4\xc3\xa4, oliko Mainilassa ammuttu vai ei.\n_START_SECTION_\nSotilaallinen ja poliittinen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys\n_START_PARAGRAPH_\nPuna-armeijan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys Suomeen alkoi 30. marraskuuta 1939. Punatykist\xc3\xb6 avasi tulen Karjalankannaksella kello 6.50. J\xc3\xa4\xc3\xa4meren rannalla ja Sallassa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen voidaan kuitenkin katsoa alkaneen jo muutamia p\xc3\xa4ivi\xc3\xa4 aiemmin. Kello 9 Viipurissa annettiin ensimm\xc3\xa4inen ilmah\xc3\xa4lytys. Ensimm\xc3\xa4isen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana Neuvostoliiton ilmavoimat pommittivat Suomessa 16 paikkakuntaa, muun muassa Helsinki\xc3\xa4 kahdesti. Neuvostoliiton ulkoministeri Vjat\xc5\xa1eslav Molotov piti my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n illalla radiopuheen ja kertoi, ett\xc3\xa4 neuvostohallitus oli k\xc3\xa4skenyt puna-armeijaa varmistamaan Neuvostovaltion ulkoisen turvallisuuden. Suomessa presidentti Ky\xc3\xb6sti Kallio luki eduskunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen sotatilasta radiossa kello 13.30. Kansainliitto tuomitsi hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen ja erotti Neuvostoliiton j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6st\xc3\xa4 14. joulukuuta 1939._NEWLINE_Neuvostojohto muodosti 1. joulukuuta Otto Wille Kuusisen johtaman Suomen Kansanvaltaisen Tasavallan Terijoen hallituksen vuoden 1918 sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle paenneista punaisista. Neuvostoliitto ilmoitti tunnustavansa Suomen Kansanvaltaisen Tasavallan hallituksen Suomen ainoaksi viralliseksi hallitukseksi, k\xc3\xa4yv\xc3\xa4ns\xc3\xa4 sotaa valkosuomalaisia kapinallisia joukkoja vastaan ja kielt\xc3\xa4ytyi neuvottelemasta Risto Rytin 1. joulukuuta muodostaman uuden hallituksen kanssa. Terijoen hallituksen asettaminen paljasti, ett\xc3\xa4 Neuvostoliiton tavoitteena oli vallata koko Suomi. Terijoen hallituksen piti toimia my\xc3\xb6s poliittisena hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yskiilana, joka avaisi puna-armeijalle tien Helsinkiin. K\xc3\xa4vikin toisin ja ulkopuolinen uhka yhdisti suomalaiset luokkarajoista riippumatta puolustautumaan Neuvostoliittoa vastaan._NEWLINE_Suomen suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n henkil\xc3\xb6kunta sai 7. joulukuuta 1939 luvan, talvisodan jo riehuessa, matkata Moskovasta junalla Latvian kautta Saksaan. Siell\xc3\xa4 Suomen suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n henkil\xc3\xb6kuntaa kuuluvat sotilasasiamiehet kuulivat h\xc3\xa4lytt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 uutisia. Sotilasasiamiesten kanssa illasti majuri Kaarlo Somerron saksalaistuttava, Saksan yleisesikunnan ulkomaanosastossa ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4 everstiluutnantti. H\xc3\xa4n kertoi ett\xc3\xa4 yleisesikunnan kokouksessa Adolf Hitler olisi halunnut julistaa Neuvostoliiton rinnalla sodan Suomelle. Sodanjulistus kariutui kuitenkin marsalkka Herman G\xc3\xb6ringin ehdottoman kielteiseen vastustukseen. Suomalaiset arvelivat kyseess\xc3\xa4 olevan Saksan ajatuksen miehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 demilitarisoitu Ahvenanmaa ja siten turvata malmikuljetukset Pohjois-Ruotsista.\n_START_SECTION_\nTavoitteet\n_START_PARAGRAPH_\nSuomi oli keskitt\xc3\xa4nyt ensivaiheen puolustuksen suojajoukot it\xc3\xa4rajalle jo Moskovan-neuvottelujen aikana ja YH:n varjolla merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa kentt\xc3\xa4armeijasta oli sodan alkaessa puolustusasemissa. Neuvostoliiton strategiana oli hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 Suomeen kuudesta it\xc3\xa4rajan kohdasta: Karjalankannas, Laatokan Karjala, Kuhmo (ja Lieksa), Suomussalmi, Salla ja Petsamo._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4tavoite oli Karjalankannaksella, josta tuli edet\xc3\xa4 Viipuriin ja edelleen Helsinkiin. Toinen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 suunta oli Laatokan Karjala, josta voitiin uhata Karjalankannasta ja Etel\xc3\xa4-Suomea. Kolmas keskeinen tavoite oli katkaista Suomen \xe2\x80\x9dvy\xc3\xb6t\xc3\xa4r\xc3\xb6\xe2\x80\x9d sen kapeimmasta kohdasta ja edet\xc3\xa4 Ouluun. Lapissa tavoitteena oli vallata Sallan kautta Rovaniemi ja saavuttaa Ruotsin raja. Petsamoa tavoiteltiin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 alueen malmivarojen ja sataman takia._NEWLINE_Puna-armeija kykeni k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vahvempia joukko-osastoja kuin Suomen sodanjohto oli odottanut: kokonaisia, osin moottoroituja divisioonia, Laatokan pohjoispuolen ja Petsamon v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella. Suomen armeijan taistelukyvyn suhteen ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sotaviikkoa leimasi tottumattomuus sotaan sek\xc3\xa4 muun muassa tankkikauhut eli vihollisen panssarivoimien aiheuttamat paniikkitilanteet, jotka johtivat suunniteltua nopeampaan vet\xc3\xa4ytymiseen valtakunnan rajalta._NEWLINE_Suomalaisten hyv\xc3\xa4 improvisointikyky (motti- ja joukko-osastojen paloittelutaktiikka) ja torjuntav\xc3\xa4lineist\xc3\xb6n nopea kehitt\xc3\xa4minen (muun muassa polttopullot) sek\xc3\xa4 puna-armeijan joukkojen sotaliikkeiden l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ydellinen sitoutuminen tiest\xc3\xb6\xc3\xb6n muuttivat tilanteen suomalaisille edullisemmaksi ja kohotti Suomen sotilaiden itseluottamusta. Sodan paine aiheutti my\xc3\xb6s henkil\xc3\xb6vaihdoksia puna-armeijassa.\n_START_SECTION_\nLaatokan Karjala\n_START_PARAGRAPH_\nLaatokan Karjalassa Suomea kohti hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si 8. armeija, kuuden divisioonan ja yhden panssariprikaatin voimin. Ne eteniv\xc3\xa4t Laatokan pohjoisrantaa my\xc3\xb6ten ja hieman pohjoisempaa reitti\xc3\xa4, Suoj\xc3\xa4rven strategisesti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n alueen kautta Sortavalaa kohti. Suomalaiset vastustivat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 IV armeijakunnan 12. ja 13. divisioonalla._NEWLINE_Suoj\xc3\xa4rvi vallattiin nopeasti, ja ep\xc3\xa4onnistuneiden vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysten j\xc3\xa4lkeen suomalaispuolustus vakaantui Kollaanjoelle 7. joulukuuta alkaen. Laatokan rantamilla Suomen armeija vet\xc3\xa4ytyi aluksi Salmin\xe2\x80\x93Pitk\xc3\xa4rannan kautta, mutta puna-armeija pys\xc3\xa4ytettiin Kitil\xc3\xa4n\xe2\x80\x93Koirinojan alueelle 11.\xe2\x80\x9315. joulukuuta. Joulukuussa suomalaiset aloittivat vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset, jotka johtivat lopulta Kitil\xc3\xa4n\xe2\x80\x93Koirinojan\xe2\x80\x93Lemetin mottien syntyyn tammikuun 1940 alussa. Niiss\xc3\xa4 taistelut jatkuivat talvisodan loppuun saakka._NEWLINE_Karjalankannaksen ja Laatokan Karjalan torjuntavoittojen lis\xc3\xa4ksi ensimm\xc3\xa4isen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksellisen ja strategisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n voiton Suomen armeija saavutti 12.\xe2\x80\x9322. joulukuuta Tolvaj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 Raja-Karjalassa. Taisteluissa Ryhm\xc3\xa4 Talvela, eversti Paavo Talvelan johtamana, rintamakomentajanaan everstiluutnantti Aaro Pajari, l\xc3\xb6i puna-armeijan 139. jalkav\xc3\xa4kidivisioonan, mik\xc3\xa4 esti puna-armeijan isku Laatokan Karjalassa taistelleiden suomalaisjoukkojen selustaan.\n_START_SECTION_\nPohjois-Suomi\n_START_PARAGRAPH_\nSuurimmat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yssotaan perustuneet ja merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 huomiotakin her\xc3\xa4tt\xc3\xa4neet voitot suomalaiset saivat Suomussalmen taistelussa 27.\xe2\x80\x9329. joulukuuta 1939 ja sit\xc3\xa4 seuranneessa Raatteentien taistelussa 1.\xe2\x80\x937. tammikuuta 1940. Taistelutoimista vastasi suomalaisten puolella 9. divisioona eversti Hjalmar Siilasvuon johdolla. Kamppailussa tuhottiin suhteellisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4isin suomalaisjoukoin Neuvostoliiton 163. ja 44. jalkav\xc3\xa4kidivisioona sek\xc3\xa4 saatiin huomattava sotasaalis. Laatokan Karjalan ja Suomussalmen v\xc3\xa4lisen alueen taistelut ovat hyvi\xc3\xa4 esimerkkej\xc3\xa4 tehokkaasta maaston ja olosuhteiden hyv\xc3\xa4ksik\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 sodassa ja mottitaktiikasta. Raskaiden tappioiden seurauksena Neuvostoliitto luopui tavoitteestaan katkaista Suomi Oulun tasalta._NEWLINE_Kuhmon\xe2\x80\x93Lieksan alueella suomalaisprikaati Vuokko esti puna-armeijan 54. jalkav\xc3\xa4kidivisioonan tunkeutumisen Kajaanin ja Pielisj\xc3\xa4rven suuntiin 8.\xe2\x80\x9328. joulukuuta 1939 k\xc3\xa4ydyiss\xc3\xa4 korpitaisteluissa. Suomussalmen taisteluiden j\xc3\xa4lkeen 9. divisioona siirrettiin tammikuussa 1940 Kuhmon\xe2\x80\x93Lieksan alueelle, jossa se koetti tuhota edell\xc3\xa4 mainitun neuvostodivisioonan. Yritys kuitenkin ep\xc3\xa4onnistui, joten alueella p\xc3\xa4\xc3\xa4dyttiin sodan loppuun asti jatkuneeseen mottisotaan._NEWLINE_Joulukuun 1939 aikana Osastot Roininen ja Suoranta pys\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t Sallassa Neuvostoliiton 122. (ja 88.) jalkav\xc3\xa4kidivisioonan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset Kemij\xc3\xa4rven alueelle. Samoin Petsamossa suomalaisosasto Pennanen pys\xc3\xa4ytti neuvostoliittolaisten 52. jalkav\xc3\xa4kidivisioonan ja 104. vuoristodivisioonan etenemisen Nautsin-H\xc3\xb6yhenj\xc3\xa4rven alueelle.\n_START_SECTION_\nNeuvostoliiton valmistelut\n_START_PARAGRAPH_\nPuna-armeijan ep\xc3\xa4onnistuminen Suomen valtausoperaatiossa joulukuussa 1939 johti tilanteen perinpohjaiseen uudelleen arviointiin vuodenvaihteessa 1939\xe2\x80\x931940. Taistelutoiminta laantui huomattavasti l\xc3\xa4hes kuukaudeksi ja Suomea vastaan alettiin koota Neuvostoliitonkin resursseihin n\xc3\xa4hden merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 voimaryhm\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Puna-armeijan ylijohto Stavka perusti 7. tammikuuta 1940 Luoteisrintaman Esikunnan johtamaan sotaa suomalaisia vastaan ja sen johtoon nimitettiin 1. luokan armeijankomentaja Semjon Timo\xc5\xa1enko. Karjalankannaksen rintama jaettiin kahteen osaan ja 7. Armeijalle m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin rintamavastuu alueen l\xc3\xa4nsiosasta, jonne sijoitettiin suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen painopiste. Kannaksen it\xc3\xa4osaan luotiin uusi 13. Armeija, jonka johtoon nimitettiin Wladimir Gr\xc3\xb6ndahl. Neuvostodivisioonien kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 Karjalankannaksella kasvoi kymmenest\xc3\xa4 21\xe2\x80\x9326:een ja lis\xc3\xa4ksi Timo\xc5\xa1enko sai k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 viisi uutta panssariprikaatia ja 11 tykist\xc3\xb6rykmentti\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmavoimien tukea. 11.2.1940 puna-armeijalla oli  k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4\xc3\xa4n Karjalankannaksella 1558 panssarivaunua._NEWLINE_Leningradin alueelle muodostettiin viel\xc3\xa4 ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen ylijohdon reservi 28. Armeijakunnasta. Summan alueelle luotiin 6 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 painopiste, jossa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si 50. Armeijakunta, kolme divisioonaa tukenaan 500\xe2\x80\x931\xc2\xa0000 tykki\xc3\xa4 ja 200 panssarivaunua, sivustoilla hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t 10. ja 19. Armeijakunta. Tykist\xc3\xb6n tiheys oli suurimmillaan noin 50\xe2\x80\x93100 tykki\xc3\xa4 rintamakilometrill\xc3\xa4. Suomen puolella p\xc3\xa4\xc3\xa4hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen otti vastaan yksi, Satakunnassa ja H\xc3\xa4meess\xc3\xa4 muodostettu 3. divisioona, sivustoillaan 4. ja 2. divisioona (tammikuun alussa 1940 joidenkin suomalaisdivisioonien numerointia muutettiin: 6 D. \xe2\x86\x92 3. D., 10 D. \xe2\x86\x92 7 D., 11 D. \xe2\x86\x92 2 D.).\n_START_SECTION_\nSuurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys murtaa Mannerheim-linjan kannaksella\n_START_PARAGRAPH_\nPuna-armeija aloitti 1. helmikuuta 1940 offensiivia alustaneen voimakkaan ja jatkuvan tykist\xc3\xb6toiminnan, erityisesti Summan lohkolla. Siihen liittyiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s jalkav\xc3\xa4en ja panssarivoimien ymp\xc3\xa4rivuorokautiset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ilyt. Lopputuloksena oli suomalaisten asemien vaurioituminen ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4isill\xc3\xa4 reserveill\xc3\xa4 varustettujen joukkojen v\xc3\xa4syminen jo ennen p\xc3\xa4\xc3\xa4hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen alkua. Jatkuvan taistelukosketuksen vuoksi joukkoja ei voitu vaihtaa._NEWLINE_Varsinainen yleishy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys alkoi 11. helmikuuta aamulla kello 8.40 tykist\xc3\xb6tulen kiihtyess\xc3\xa4 voimakkaaksi rumputuleksi. Iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n menness\xc3\xa4 neuvostoliittolaiset saivatkin aikaan ratkaisevaksi muodostuneen l\xc3\xa4pimurron Summassa L\xc3\xa4hteen lohkolla. Puna-armeijassa tykist\xc3\xb6n, panssarivoimien ja jalkav\xc3\xa4en yhteisty\xc3\xb6 oli parantunut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti, ja suomalaiset puolestaan k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t vakavasta tykist\xc3\xb6n ammusten ja panssarintorjuntatykkien puutteesta._NEWLINE_Polttopullot ja kasapanokset eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 riitt\xc3\xa4neet, koska neuvostojalkav\xc3\xa4ki suojasi tehokkaasti tulellaan panssarivaunuja. Suomalaisten vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset ep\xc3\xa4onnistuivat ja lopulta ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Mannerheim antoi 15. helmikuuta Kannaksen 2. Armeijakunnalle k\xc3\xa4skyn vet\xc3\xa4yty\xc3\xa4 v\xc3\xa4liasemaan linjalle Samolanlahti\xe2\x80\x93N\xc3\xa4ykkij\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93Muolaanj\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93\xc3\x84yr\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x93Vuoksi. 3. Armeijakunta j\xc3\xa4i paikoilleen Mannerheim-linjaan sodan loppuun asti._NEWLINE_Puna-armeijan k\xc3\xa4yntiin saama tehokas vy\xc3\xb6rytys kuitenkin mursi v\xc3\xa4liaseman ja joukot m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n taka-asemaan linjalle Viipuri\xe2\x80\x93Tali\xe2\x80\x93Noskuanselk\xc3\xa4\xe2\x80\x93Kuparsaari\xe2\x80\x93Vuoksi 27. helmikuuta 1940. Luoteisrintaman Esikunnan komentaja Timo\xc5\xa1enko antoi 26. helmikuuta joukoilleen k\xc3\xa4skyn Viipurin kaupungin valtaamisesta. Operaation tuli 7. Armeijan suorittaa kaksipuolisena saarrostusliikkeen\xc3\xa4 ja suorana rintamahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen\xc3\xa4. 10. ja 28. Armeijakunnan tuli edet\xc3\xa4 Viipurin l\xc3\xa4nsipuolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4tyneen Viipurinlahden yli ja 19. Armeijakunnan oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 edet\xc3\xa4 kaupungin it\xc3\xa4puolelle. 34. ja 50. Armeijakunta hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t suoraan Viipuria kohti. Lis\xc3\xa4ksi 13. Armeijan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi tuli ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Vuoksi \xc3\x84yr\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n\xe2\x80\x93Vuosalmen kohdalta ja saartaa it\xc3\xa4kannaksella Mannerheim-linjalla taistellut Suomen 3. Armeijakunta.\n_START_SECTION_\nTie rauhaan\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen armeijan sotilaiden joulukuun 1939 aikana aikaansaama odottamaton k\xc3\xa4\xc3\xa4nne sodassa, torjuntavoitto puna-armeijasta, toi konfliktiin osaratkaisun. Neuvostoliitto joutui arvioimaan uudelleen sodan tavoitteet ja suunniteltua pidemm\xc3\xa4ksi venyneen selkkauksen kokonaisvaikutukset. Se alkoi suunnitella paremmin valmisteltua uutta suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 tammi\xe2\x80\x93helmikuulle 1940._NEWLINE_Suomalaisten menestyksellisen taistelun aiheuttama positiivinen kansainv\xc3\xa4linen huomio h\xc3\xa4iritsi Stalinia vakavasti jo joulukuun alusta l\xc3\xa4htien. Tiedot Ison-Britannian ja Ranskan suunnitelmista tukea Suomea talvisodassa sek\xc3\xa4 sotajoukoin ett\xc3\xa4 materiaalisesti asetti NL:n aivan uuden tilanteen eteen. L\xc3\xa4ntisten suurvaltojen puuttuminen sotaan uhkasi laajentaa konfliktin Neuvostoliiton kannalta ep\xc3\xa4edulliseen suuntaan. Stalin oli laskenut, ett\xc3\xa4 maailmansota laajenisi vuoden 1940 aikana Saksan ja l\xc3\xa4nsiliittoutuneiden v\xc3\xa4liseksi, mik\xc3\xa4 olisi tarjonnut Neuvostoliitolle uusia toimintamahdollisuuksia._NEWLINE_Sodan venyminen yli vuodenvaihteen sek\xc3\xa4 tiedot l\xc3\xa4nsivaltojen operaatiohankkeesta Suomeen, J\xc3\xa4\xc3\xa4merelle ja Kaukasiaan saivat neuvostojohdon luopumaan tavoitteesta miehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomi ja asettaa Suomeen neuvostohenkinen Terijoen hallitus. Se avasi mahdollisuuden kompromissirauhaan, ja neuvostojohto ilmoitti Ruotsin v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4 Suomelle 29. tammikuuta 1940 aiemman linjansa vastaisesti Stalinin olevan valmis aseleponeuvotteluihin Risto Rytin hallituksen kanssa. Ilmoitusta edelsiv\xc3\xa4t kirjailija Hella Wuolijoen ja Neuvostoliiton Tukholman-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n Alexandra Kollontain v\xc3\xa4liset salaiset tunnustelut 10.\xe2\x80\x9321. tammikuuta 1940. Neuvostoliitto kuitenkin edellytti \xe2\x80\x93 koska \xe2\x80\x9dverta oli virrannut\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 ett\xc3\xa4 Suomi on valmis suurempiin my\xc3\xb6nnytyksiin kuin mit\xc3\xa4 NL oli syksyll\xc3\xa4 1939 vaatinut._NEWLINE_Suomen hallitus vastasi Neuvostoliiton tarjoukseen 30. tammikuuta ja ilmoitti, ett\xc3\xa4 Suomi olisi periaatteessa halukas rauhaan, mutta vain joihinkin pieniin rajatarkistuksiin Karjalankannaksella ja mahdollisesti my\xc3\xb6s Suomenlahden demilitarisointiin. Hyv\xc3\xa4 tilanne rintamilla v\xc3\xa4hensi suomalaisten halua lis\xc3\xa4my\xc3\xb6nnytyksiin.\n_START_SECTION_\nSuomen aseman heikkeneminen ja taipuminen rauhanehtoihin\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen asema muuttui, kun puna-armeija aloitti suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen tulivalmistelut 1. helmikuuta ja varsinaisen yleishy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen 11. helmikuuta 1940 ja suomalaisten puolustus alkoi horjua. Neuvostojohdon rauhantarjous ja suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys olivat ilmeisesti osa kokonaissuunnitelmaa, jonka avulla toisaalta viel\xc3\xa4 yritettiin ainakin rajoitettua sotilaallista ratkaisua rintamilla, mutta toisaalta pyrittiin neuvotteluteitse est\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n konfliktin laajeneminen. Helmikuun alussa 1940 suomalaiset p\xc3\xa4\xc3\xa4tyiv\xc3\xa4t rauhaan asti jatkuneeseen tasapainotteluun, jossa harkittiin rauhanteon ja sodan jatkamisen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Puna-armeijan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen aiheuttama paine sek\xc3\xa4 oman armeijan fyysinen v\xc3\xa4syminen ja tappiot sek\xc3\xa4 reservien puute puolsivat rauhansopimusta. Toisaalta Britannian ja Ranskan avunantotarjous houkutteli jatkamaan sotaa. Ranskan virallisen ilmoituksen mukaan l\xc3\xa4nsivallat olisivat olleet valmiit l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n 50\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4, jotka olisivat saapuneet Suomeen maaliskuun lopussa.  Avun katsottiin olleen sotilaallisesti riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n ja tulevan liian my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n, jotta Neuvostoliiton hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys voitaisiin torjua. Lis\xc3\xa4ksi ongelmana oli, ettei voitu olla varmoja, sallisiko Ruotsi n\xc3\xa4iden sotilaiden l\xc3\xa4pikulun alueensa kautta._NEWLINE_Heikki Ylikangas on puolestaan esitt\xc3\xa4nyt, ett\xc3\xa4 Suomi torjui l\xc3\xa4nsivaltojen sotilasavun ja my\xc3\xb6ntyi rauhaan siksi, ett\xc3\xa4 hallituksen keskeiset ministerit uskoivat Saksan voittavan meneill\xc3\xa4\xc3\xa4n olevan suursodan. Hallituksen ratkaisuun vaikutti my\xc3\xb6s marsalkka Hermann G\xc3\xb6ringin Suomen Saksan-l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s T. M. Kivim\xc3\xa4elle 22. helmikuuta antama suullinen kehotus suostua rauhaan mill\xc3\xa4 ehdoilla hyv\xc3\xa4ns\xc3\xa4 (ks. Hermann G\xc3\xb6ring: Talvisodan neuvot). Ylikankaan mukaan Suomessa toimittiin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n neuvon mukaan siksi, ett\xc3\xa4 poliittinen johto uskoi saavansa rauhanneuvotteluissa menetetyt alueet korkoineen takaisin sen j\xc3\xa4lkeen kun Saksa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4isi Neuvostoliittoon._NEWLINE_Puna-armeijan panssarivaunujen ja tykist\xc3\xb6n rumputulen vy\xc3\xb6rytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 suomalaisten puolustusasemia Karjalassa neuvostojohto antoi 23. helmikuuta Suomelle minimiehdot rauhanneuvottelujen aloittamiseksi. Niiss\xc3\xa4 vaadittiin Suomea luovuttamaan Neuvostoliitolle ainakin Karjalankannas ja Viipuri sek\xc3\xa4 Laatokan koillispuoli Sortavala mukaan lukien. Rintamatilanteen jatkuvasti huonontuessa ja muun muassa Ruotsin yh\xc3\xa4 ev\xc3\xa4tess\xc3\xa4 siihen kohdistuneet Suomen avunpyynn\xc3\xb6t, maan hallitus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti aloittaa neuvottelut rauhasta 29. helmikuuta ja my\xc3\xb6ntyi Neuvostoliiton ehtoihin 5. maaliskuuta._NEWLINE_Ruotsin motiiveina puolueettomuuteen lienee ollut maan s\xc3\xa4ilyminen suursodan ulkopuolella, rautamalmin vienti ja Saksan suhteet, joita l\xc3\xa4nsivaltojen interventio Skandinaviaan olisi uhannut. Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska olivat p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neet sotilaallisesta puuttumisesta talvisotaan 5. helmikuuta ja ne odottivat Suomen virallista avunpyynt\xc3\xb6\xc3\xa4 5. maaliskuuta 1940 menness\xc3\xa4. Suomen sotilasjohto kuitenkin arvioi, ett\xc3\xa4 l\xc3\xa4nnen apu olisi ollut riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 eik\xc3\xa4 se olisi ehtinyt ajoissa. Pel\xc3\xa4ttiin my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 avun hyv\xc3\xa4ksyminen olisi siirt\xc3\xa4nyt koko toisen maailmansodan painopisteen Pohjois-Eurooppaan, mik\xc3\xa4 olisi ollut eritt\xc3\xa4in raskasta siviileille (vrt. Puolan tilanne, jossa taisteltiin koko sodan ajan)._NEWLINE_Neuvostoliitto painosti Suomea ankarasti rauhaan siit\xc3\xa4 huolimatta, ett\xc3\xa4 taistelut olivat maaliskuun alkup\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 jo k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ratkaisevasti sen eduksi. Syyn\xc3\xa4 oli, ett\xc3\xa4 Stalin piti liian suurena riskin\xc3\xa4 jatkaa taistelua, joka oli johtamassa Neuvostoliittoa l\xc3\xa4nsivaltoja vastaan suursodan kokonaisasetelmassa. H\xc3\xa4n laski, ettei Suomen v\xc3\xa4lit\xc3\xb6n miehitt\xc3\xa4minen ollut sen riskin arvoista, ja Suomen alue voitaisiin ottaa haltuun joskus my\xc3\xb6hemminkin tilaisuuden tullen. Rauha olisi Neuvostoliitolle arvovaltatappio, mutta sekin olisi pienempi harmi kuin joutuminen sotaan Ranskaa ja Britanniaa vastaan._NEWLINE_Saksalaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4motiivina tilanteen rauhoittamiseen lienee ollut l\xc3\xa4nsiliittoutuneiden avustussuunnitelmat, jotka uhkasivat rautamalmin saantia Pohjois-Ruotsista. Hitlerin p\xc3\xa4\xc3\xa4tavoitteena oli bol\xc5\xa1evismin ly\xc3\xb6minen ja elintilan hankkiminen id\xc3\xa4st\xc3\xa4. Siten talvisota ravisteli suursodankin asetelmia. Maaliskuun 1940 alkuun menness\xc3\xa4 Suomen armeija oli kuitenkin tullut pisteeseen, jossa sen taistelukyky uhkasi romahtaa ja siksikin p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Risto Rytin johtama valtuuskunta alistui Moskovassa sanelurauhaan 8.\xe2\x80\x9310. maaliskuuta 1940.\n_START_SECTION_\nMottitaistelut\n_START_PARAGRAPH_\nSuomalaiset k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t omia taktiikoitaan ja vihollisen virheit\xc3\xa4 tehokkaasti hy\xc3\xb6dyksi. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4n kolonnat motitettiin mets\xc3\xa4teille. Raatteen tiell\xc3\xa4 tuhottiin kokonainen moottoroitu divisioona ja saatiin iso sotasaalis. Neuvostoliittolaisten motit puolustautuivat sitke\xc3\xa4sti ja sitoivat suomalaisia, joita olisi tarvittu muualla. Katastrofista joutui vastuuseen puna-armeijan sotatoimiyhtymien korkein johto. Kenraaleita ja politrukkeja teloitettiin._NEWLINE_Suomussalmen suunnalla taistelleen 163. divisioonan ylin komissaari Lev Mehlis menetti asemansa v\xc3\xa4liaikaisesti mutta sai s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 henkens\xc3\xa4. H\xc3\xa4net kutsuttiin vuonna 1941 Puna-armeijan ylimm\xc3\xa4ksi komissaariksi Saksan hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tty\xc3\xa4 Neuvostoliittoon. Sodan j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n toimi muun muassa Neuvostoliiton valtion tarkastusviraston p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajana. H\xc3\xa4n kuoli vuonna 1953.\n_START_SECTION_\nAlueluovutukset ja v\xc3\xa4est\xc3\xb6n uudelleensijoitus\n_START_PARAGRAPH_\nSodan seurauksena Suomi menetti Sallan ja Kuusamon it\xc3\xa4osat, suuren osan Karjalasta, Suomenlahden ulkosaaret ja Kalastajasaarennon l\xc3\xa4nsiosan. Kaiken kaikkiaan luovutetut alueet olivat 12\xc2\xa0% Suomen pinta-alasta. Suomi joutui my\xc3\xb6s vuokraamaan Neuvostoliitolle Hangon sotilastukikohdaksi. Kotinsa menetti noin 430\xc2\xa0000 suomalaista eli noin 12\xc2\xa0% koko v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Kotinsa menett\xc3\xa4neille pyrittiin l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n uudet asuinpaikat muualta Suomesta s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pika-asutuslaki. Sodan j\xc3\xa4lkeen perustettu Karjalan Liitto pyrki puolustamaan karjalaisevakkojen etuja.\n_START_SECTION_\nTalvisodan seurauksista ja merkityksest\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisota oli sek\xc3\xa4 Suomen ett\xc3\xa4 Neuvostoliiton kansoille raskas koettelemus: henkil\xc3\xb6- ja aineelliset tappiot olivat molemmissa maissa suuret. Lis\xc3\xa4ksi maiden v\xc3\xa4liset suhteet olivat sodan j\xc3\xa4lkeen siihen asti huonoimmassa tilassa, eik\xc3\xa4 kumpikaan pyrkinyt v\xc3\xa4lien parantamiseen, vaan etsi ratkaisuja ristiriitoihin muuta kautta. Koska Saksa oli miehitt\xc3\xa4nyt Tanskan ja Norjan, olivat Suomen mahdollisuudet saada tukea l\xc3\xa4nsiliittoutuneilta kadonneet, joten Suomi tukeutui Saksaan, mik\xc3\xa4 sytytti jatkosodan Suomen ja Neuvostoliiton v\xc3\xa4lille. Toinen maailmansota jatkui, ja sen kehitys vaikutti ratkaisevasti my\xc3\xb6s Neuvostoliiton ja Suomen v\xc3\xa4liseen tilanteeseen. Raskaista menetyksist\xc3\xa4 huolimatta Neuvostoliitto ei luopunut suunnitelmista valloittaa Suomea._NEWLINE_Neuvostojoukkojen komentajana talvisodassa toiminut marsalkka Kliment Voro\xc5\xa1ilov my\xc3\xb6nsi my\xc3\xb6hemmin, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 itsell\xc3\xa4\xc3\xa4n, yleisesikunnalla sen enemp\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin Leningradin sotilaspiirin johdollakaan ei syksyll\xc3\xa4 1939 ollut mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, millaiseen sotaan he olivat l\xc3\xa4hteneet. Sittemmin Neuvostoliiton presidenttin\xc3\xa4 toiminut Voro\xc5\xa1ilov antoi tunnustuksen vastapuolelle: \xe2\x80\x9dSuomen armeija, joka oli hyvin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytynyt, aseistautunut ja koulutettu paikallisia olosuhteita silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pit\xc3\xa4en, osoittautui eritt\xc3\xa4in liikkuvaksi, puolustuskykyiseksi ja kurinalaiseksi.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Suomen ulkoministeri Eljas Erkko oli ennen talvisodan syttymist\xc3\xa4 rauhoitellut alaisiaan vakuuttamalla, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9deiv\xc3\xa4t ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset talvea vasten l\xc3\xa4hde hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n\xe2\x80\x9d. Stalin puolestaan halusi mahdollisimman nopeasti selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4lins\xc3\xa4 Suomen kanssa varmistaakseen Molotov\xe2\x80\x93Ribbentrop-sopimuksessa Neuvostoliitolle varatut edut, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen korviinsa oli kantautunut huhuja, joiden mukaan Saksa olisi valmistellut rauhaa l\xc3\xa4nsivaltojen kanssa ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4isi pian aseensa it\xc3\xa4\xc3\xa4n, Neuvostoliittoa vastaan. Stalinilla oli kiire my\xc3\xb6s toisesta syyst\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 Saksan kanssa tehtyyn kauppaan sis\xc3\xa4ltynyt Bessarabian ja Pohjois-Bukovinan kysymys, joka odotti yh\xc3\xa4 vuoroaan, oli strategisesti Suomen asiaa huomattavasti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mpi. Huhtikuussa 1940 Stalinin johdolla pidetyss\xc3\xa4 kritiikkikokouksessa Suomen rintaman komentajat kehuivat Suomen armeijaa, mutta Stalin vaiensi heid\xc3\xa4t toteamalla, ettei Suomen armeijaa voitu pit\xc3\xa4\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dt\xc3\xa4ysin nykyaikaisena armeijana\xe2\x80\x9d, koska se oli koulutettu puolustusta eik\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 varten._NEWLINE_Talvisodan aikana ja sen j\xc3\xa4lkeen syntyi myytti, \xe2\x80\x9dtalvisodan ihme\xe2\x80\x9d. Sen mukaan pienen Suomen urhoollinen taistelu ja menestys suurta ylivoimaa vastaan oli yli-inhimillinen suoritus, jossa my\xc3\xb6s uskonnollisilla tekij\xc3\xb6ill\xc3\xa4 oli oma osuutensa. Kuitenkin sek\xc3\xa4 sota- ett\xc3\xa4 poliittisen historian tutkimusten tuloksista on l\xc3\xb6ydett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 rationaaliset syyt sodan lopputuloksen synnylle. Talvisota toi esille kansakunnan henkisten voimavarojen merkityksen sodank\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4. Sodan j\xc3\xa4lkeen Suomen kansa oli sis\xc3\xa4isesti yhten\xc3\xa4isempi kuin koskaan aiemmin maan siihenastisessa historiassa. My\xc3\xb6s poliittisella rintamalla pyrittiin kansaa yhten\xc3\xa4ist\xc3\xa4vien toimien tukemiseen ja edist\xc3\xa4miseen. Muun muassa 1930-luvulla k\xc3\xa4ydyt kiistat Suomen armeijan rahoituksesta ja yll\xc3\xa4pidosta v\xc3\xa4istyiv\xc3\xa4t voimakkaan varustautumispyrkimyksen tielt\xc3\xa4. Suomen johto pyrki kuitenkin kaikin keinoin v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n talvisodassa koettua tilannetta, jossa maa oli joutunut yksin sotaan suurvaltaa vastaan._NEWLINE_Suomalaisille talvisota oli l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 puolustuksellinen sota, mutta alue- ja henkil\xc3\xb6menetykset nostattivat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysmielialaa. Suomessa jo aiemmin vallalla olleet ep\xc3\xa4luulot Neuvostoliittoa kohtaan k\xc3\xa4rjistyiv\xc3\xa4t ryss\xc3\xa4vihaksi, jossa kaikki NL:n toimet tulkittiin negatiivisesti._NEWLINE_Talvisodan historia tarjoaa hyv\xc3\xa4n esimerkin suurvaltapoliittisista toimintaperiaatteista. Sek\xc3\xa4 Saksan ett\xc3\xa4 Neuvostoliiton 1930-luvulla esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t aatteelliset motiivit ja niiden keskin\xc3\xa4iset vastakkainasettelut osoittautuivat propagandaksi, jonka avulla peiteltiin suurvaltojen todelliset valtapyrkimykset. Bol\xc5\xa1evismin ja kansallissosialismin tunnukset siirrettiin syrj\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun suurvaltain etu niin vaati. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tosiasian oivaltaminen oli er\xc3\xa4s keskeinen tekij\xc3\xa4 talvisodan hengen syntymisess\xc3\xa4 suomalaisten kesken._NEWLINE_Yhteiskunnassa tapahtuvan poliittisen mielipiteenmuodostuksen suhteen talvisota ja vuoden 1918 Suomen sis\xc3\xa4llissota ovat mielenkiintoinen vertailukohta. Vuoden 1917 aikana sis\xc3\xa4- ja suurvaltapoliittiset virtaukset veiv\xc3\xa4t suomalaisia erilleen toisistaan ja vahvistivat poliittisen kent\xc3\xa4n \xc3\xa4\xc3\xa4rilaitoja sek\xc3\xa4 oikealla ett\xc3\xa4 vasemmalla. Vuonna 1939 kehitys oli p\xc3\xa4invastainen: sis\xc3\xa4politiikassa tapahtui yhdentymist\xc3\xa4 ja suurvaltojen toimet mursivat niit\xc3\xa4 Suomessa kannattaneiden \xc3\xa4\xc3\xa4riryhmien asemaa oikeistossa ja vasemmistossa, ja virta vei suomalaisten enemmist\xc3\xb6\xc3\xa4 yhteisten ulkopoliittisten ja maanpuolustuksellisten tavoitteiden taakse ja lopulta taisteluun ep\xc3\xa4oikeudenmukaisiksi koettuja toimia vastaan. Suomalaisten v\xc3\xa4linen yksituumaisuus (ns. asevelihenki) on heijastunut sis\xc3\xa4isist\xc3\xa4 ristiriidoista huolimatta toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeiseenkin aikaan._NEWLINE_Talvisota saattoi vaikuttaa toiseen maailmansotaan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti, koska Hitler arvioi Neuvostoliiton \xe2\x80\x9dsavijaloilla seisovaksi j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4iseksi\xe2\x80\x9d, mik\xc3\xa4 osaltaan vahvisti saksalaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6st\xc3\xa4 hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 Neuvostoliittoon kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1941. Toisaalta neuvostoliittolaiset ottivat opikseen j\xc3\xa4yk\xc3\xa4n taktiikan ja heikkojen komentosuhteiden aiheuttamista tappioista sek\xc3\xa4 jalkav\xc3\xa4en koulutuksen puutteista. My\xc3\xb6s Suomi-konepistoolein varustettujen iskujoukkojen menestys Raatteentiell\xc3\xa4 johti konepistoolin sek\xc3\xa4 suksien merkityksen uudelleenarviointiin Neuvostoliitossa. Neuvostoliitto ryhtyi varustamaan jalkav\xc3\xa4ke\xc3\xa4\xc3\xa4n automaattikiv\xc3\xa4\xc3\xa4rien ohella my\xc3\xb6s itse valmistamillaan PP\xc5\xa0-41-konepistooleilla, mink\xc3\xa4 ansiosta tulivoima kasvoi._NEWLINE_Sodan aikana Neuvostoliitossa sit\xc3\xa4 kutsuttiin \xe2\x80\x9dsuomalaiseksi sodaksi\xe2\x80\x9d tai \xe2\x80\x9dSuomen kampanjaksi\xe2\x80\x9d. Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen YYA-aikana terminologiaa pehmennettiin ja puhuttiin \xe2\x80\x9dvuosien 1939\xe2\x80\x931940 neuvostoliittolais-suomalaisesta paikallisesta aseellisesta konfliktista\xe2\x80\x9d. Huomattava on, ett\xc3\xa4 jo vuoden 1963 neuvostoliittolaisissa tietosanakirjoissa Neuvostoliitto nimettiin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi. Vuonna 1976 julkaistussa Bol\xc5\xa1aja sovetskaja entsiklopedijan osassa 24.I (s. 41) on kolmen palstan artikkeli Neuvostoliittolais-suomalainen sota 1939\xe2\x80\x9340 sek\xc3\xa4 yksi sivu talvisotaan liittyvi\xc3\xa4 karttoja. Artikkelissa korostetaan Leningradin turvallisuusn\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmaa \xe2\x80\x9dvihamielisten voimien\xe2\x80\x9d mahdollista hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 vastaan sodan syyn\xc3\xa4. Neuvostoliiton intressej\xc3\xa4 vastaan toimineena valtiona mainitaan my\xc3\xb6s Saksa. Perestroikan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 1980-luvun alussa talvisodasta tuli j\xc3\xa4lleen sota ja nimi \xe2\x80\x9dzimnjaja voina\xe2\x80\x9d (ven. \xd0\x97\xd0\xb8\xd0\xbc\xd0\xbd\xd1\x8f\xd1\x8f \xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb9\xd0\xbd\xd0\xb0, talvisota) tuli muotiin.\n_START_SECTION_\nKunniamerkit\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisotaan osallistuneille jaettiin talvisodan muistomitali._NEWLINE_Muita aikaan liittyneit\xc3\xa4 mitaleita ovat mm. aseveliristit, kuten Kainuun risti, Keski-Kannaksen risti, Koiviston risti, Kollaan risti, Laatokan mitali, Lapin risti, L\xc3\xa4nsi-Kannaksen risti, Muolaan risti, Pitk\xc3\xa4rannan risti, Summan risti, Taipaleen risti ja Tolvaj\xc3\xa4rven risti.\n_START_SECTION_\nTalvisota taiteessa ja viihteess\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nHeti sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 Otava j\xc3\xa4rjesti talvisota-aiheisen kirjoituskilpailun. Sen voitti Viljo Sarajan Lunastettu maa, toiseksi sijoittui Eino Hosian Tuliholvin alla ja kolmanneksi Pentti Haanp\xc3\xa4\xc3\xa4n Korpisotaa. Haanp\xc3\xa4\xc3\xa4 oli osallistunut sotaan JR 40:n riveiss\xc3\xa4 Pelkosenniemell\xc3\xa4 ja sodan loppuvaiheissa Kannaksella. Korpisotaa onkin realistinen ja omiin kokemuksiin perustuva kuvaus sodan vaiheista sotamiehen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta. Runoudessa talvisotaa kuvasi komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 Taipaleenjoella toiminut Yrj\xc3\xb6 Jylh\xc3\xa4 kokoelmassa Kiirastuli._NEWLINE_Antti Tuuri kirjoitti romaanin Talvisota, jonka pohjalta Pekka Parikka ohjasi 1989 samannimisen elokuvan. Yhdysvaltalainen Chuck Pfaffer ilmoitti loppukes\xc3\xa4st\xc3\xa4 2010 aikomuksestaan tehd\xc3\xa4 elokuva talvisodan pohjalta. Ruotsalaisen power metal -yhtye Sabatonin vuonna 2008 julkaistulla albumilla The Art of War oli Talvisota-niminen kappale._NEWLINE_Sodanaikaisista propagandalauluista yksi parhaiten tunnettuja on Reino Palmrothin (Palle) sanoittama kappale Silmien v\xc3\xa4lliin, jonka Palle kirjoitti heti talvisodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4.'