b"\n_START_ARTICLE_\nP'isaq\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xadsac tai Pisac (hispanisoidut kirjoitusasut) tai P'isaq (ket\xc5\xa1ua:\xc2\xa0Nothoprocta, joskus my\xc3\xb6s\xc2\xa0P'isaqa) on perulainen kyl\xc3\xa4 inkojen Pyh\xc3\xa4ss\xc3\xa4 laaksossa.\xc2\xa0Se sijaitsee Willkanuta-joen varrella. Kyl\xc3\xa4 on tunnettu markkinoistaan, joita j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n joka sunnuntai, tiistai ja torstai. Markkinat houkuttelee paikalle runsaasti turisteja my\xc3\xb6s Cuscosta._NEWLINE_Markkinoitakin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4mpi kohde oli suuri korallipuu, joka seisoi vuosisatoja P'isaqin keskusaukiolla, kunnes ukkosmyrsky tuhosi puun vuonna 2013.\xc2\xa0My\xc3\xb6s Wankan (Huanca) pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6 sijaitsee l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4\xc3\xa4. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n pyhiinvaeltajilla on tapana matkustaa Wankaan aina syyskuussa._NEWLINE_Parhaiten alue on ehk\xc3\xa4 tunnettu sen inka-raunioista (Inca P\xc3\xadsac), jotka sijaitsevat huipulla, aivan laakson sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynnin luona. Rauniot on jaettu nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n: P'isaqa, Inti Watana, Qalla Q'asa ja Kinchiraqay.  Inti Watana k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 aurinkotemppelin, kylpytiloja, alttareita, suihkul\xc3\xa4hteit\xc3\xa4, seremoniapaikkoja ja inti watanan, auringolle (Inti) pyhitetyn kiven. Kiven muodosta voi p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 sen olleen jonkinlainen aurinkokello tai vuodenaikakalenteri. Qalla Q'asasta puolestaan l\xc3\xb6ytyy inkojen vanha\xc2\xa0sitadelli, joka on rakennettu korkealle vuorenrinteelle ja sielt\xc3\xa4 on hyv\xc3\xa4t n\xc3\xa4kym\xc3\xa4t laaksoon, mik\xc3\xa4 teki siit\xc3\xa4 oivallisen linnoituksen._NEWLINE_Inkat rakensivat maanviljelyyn tarkoitettuja penkereit\xc3\xa4 jyrkille rinteille, ja osa pengerviljelmist\xc3\xa4 on edelleen paikallisten asukkaiden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Pengerrykset on rakennettu kaivamalla k\xc3\xa4sin alempaa maastosta rikasta maaper\xc3\xa4\xc3\xa4 ja tuomalla sit\xc3\xa4 ylemm\xc3\xa4s vuorenrinteille. Sein\xc3\xa4t on tuettu taidokkaasti kivimuurauksella. Pengerviljelm\xc3\xa4t mahdollistivat ruuan ylituotannon, mik\xc3\xa4 ei muuten olisi ollut mahdollista yli kolmen kilometrin korkeudessa._NEWLINE_Sotilaallisten, uskonnollisten ja maatalouden rakenteiden vuoksi oli P'isaqilla ainakin kolme eri k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoitusta. Tutkijat uskovat, ett\xc3\xa4 P'isaqista puolustettiin Pyh\xc3\xa4n laakson etel\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynti\xc3\xa4, kun taas Choquequirao valvoi l\xc3\xa4ntist\xc3\xa4 puolta, ja linnoitus Ollantaytambossa puolusti pohjoista sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynti\xc3\xa4. Inca P\xc3\xadsac my\xc3\xb6s kontrolloi reitti\xc3\xa4, joka yhdisti Inkavaltakunnan sademets\xc3\xa4n rajan kanssa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nOn ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4\xc3\xa4, milloin Inca P\xc3\xadsac on rakennettu. Koska se ei tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ole ollut inkoja edelt\xc3\xa4vien sivilisaatioiden asuttama, on se todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti rakennettu aikaisintaan vuonna 1440. _NEWLINE_Francisco Pizarro ja espanjalaiset valloittajat tuhosivat Inca P\xc3\xadsacin 1530-luvun alussa. Moderni P\xc3\xadsacin kaupunki on perustettu laaksoon varakuningas Toledon aikana 1570-luvulla."