b'\n_START_ARTICLE_\nTyhji\xc3\xb6juna\n_START_PARAGRAPH_\nTyhji\xc3\xb6juna eli vakuumijuna on viel\xc3\xa4 toteuttamaton korkeanopeuksinen rautatieliikennemuoto. Tyhji\xc3\xb6junat olisivat k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Maglev -junia, jotka kulkisivat tunneleissa. Tunneleissa olisi alhainen ilmanpaine. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 v\xc3\xa4hent\xc3\xa4isi ilmanvastusta ja mahdollistaisi parhaimmillaan 6\xc2\xa0000\xe2\x80\x938\xc2\xa0000 kilometrin tuntinopeuden. Tyhji\xc3\xb6rautatien rakentaminen olisi eritt\xc3\xa4in kallista. Toiminnassa ollessaan juna kuluttaisi energiaa noin puolet normaalista s\xc3\xa4hk\xc3\xb6junasta. Tyhji\xc3\xb6junat voisivat v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 lentokoneen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4, koska niiden nopeus ylitt\xc3\xa4isi moninkertaisesti nykyisten lentokoneiden nopeuden._NEWLINE_Ajatus nopeista tunnelijunista esiteltiin jo 1900-luvun alkupuolella Bernhard Kellermannin kirjassa Der Tunnel. Ne nousivat julkisuuteen my\xc3\xb6s 1970-luvulla Robert F. Salterin kirjoitettua niist\xc3\xa4 artikkeleita._NEWLINE_Sveitsiss\xc3\xa4 on suunniteltu Swissmetro-verkostoa. Suunnitelmat lienev\xc3\xa4t pisimm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 maailmassa, mutta edelleen kaukana toteutuksesta. _NEWLINE_On my\xc3\xb6s esitetty ajatusta Atlantin valtameren alittavasta rautatiest\xc3\xa4. Tarkkaan ottaen kyseess\xc3\xa4 ei olisi tunneli, vaan muutaman kymmenen metrin syvyydess\xc3\xa4 kelluva putki. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n kaltainen juna mahdollistaisi matkan Lontoosta New Yorkiin noin tunnissa. Toistaiseksi ajatus on tieteiskuvitelman tasolla.'