b'\n_START_ARTICLE_\nBambarat\n_START_SECTION_\nEtninen historia\n_START_PARAGRAPH_\nBambaroiden l\xc3\xa4hisukukansoja ovat mandekieli\xc3\xa4 puhuvat malinket, djulat ja soninket. Heid\xc3\xa4n esi-is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 asuivat keskiaikaisen Malin valtakunnan it\xc3\xa4osassa. Kansan omakielinen nimi on bamana. Nimitys bambara (\xe2\x80\x9duskoton\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dv\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4uskoinen\xe2\x80\x9d) juontuu siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 he vastustivat sitke\xc3\xa4sti muslimien k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4misyrityksi\xc3\xa4._NEWLINE_Erilliseksi kansaksi bambarat muodostuivat 1600-luvulla syntyneess\xc3\xa4 Segun valtakunnassa, josta my\xc3\xb6hemmin irtautui Kaarta ja joukko muita pikkuvaltioita. Islam levisi alueelle vasta 1800-luvun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien. Siirtomaa-aikana bambarat muodostivat huomattavan osan Ranskan armeijan alkuasukasjoukoista (Tirailleurs S\xc3\xa9n\xc3\xa9galais). Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n he ovat Malin p\xc3\xa4\xc3\xa4kansallisuus, jonka kielt\xc3\xa4 ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 80\xc2\xa0% maan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nElinkeinot ja aineellinen kulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nKansan p\xc3\xa4\xc3\xa4elinkeino on maanviljely. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t viljelykasvit ovat hirssi, riisi, maissi, tomaatit, kurpitsat, vesimelonit ja mausteet. Myyntiin kasvatetaan puuvillaa ja maap\xc3\xa4hkin\xc3\xa4\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi harjoitetaan karjanhoitoa. K\xc3\xa4sity\xc3\xb6ammatteja ovat metallin k\xc3\xa4sittely, saviastioiden ja korujen valmistus sek\xc3\xa4 kehr\xc3\xa4\xc3\xa4minen ja kankaiden kutominen._NEWLINE_Perinteisi\xc3\xa4 asumuksia ovat savesta valmistettu sudanilaistyyppinen py\xc3\xb6re\xc3\xa4 ja olkikattoinen maja tai Saharan liepeill\xc3\xa4 neliskulmainen ja tasakattoinen talo. Miesten perinteinen vaatetus koostuu lyhyist\xc3\xa4 housuista, hihattomasta paidasta ja puuvillaisesta vinoneli\xc3\xb6n muotoisesta p\xc3\xa4\xc3\xa4hineest\xc3\xa4. Naiset ovat kuuluisia liskoja, kilpikonnia ja krokotiileja esitt\xc3\xa4vill\xc3\xa4 abstrakteilla kuvioilla koristelluista puvuistaan. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n suuri osa kansasta asuu kaupungeissa ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 eurooppalaisia vaatteita. Ruokavalio k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 liha-, vihannes, ja kalakastikkeilla maustettuja puuroja. Juomia ovat olut ja palmuviini.\n_START_SECTION_\nYhteiskunta ja henkinen kulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nPerinteiseen yhteiskuntarakenteeseen kuuluvat endogamiset sukuyhteis\xc3\xb6t sek\xc3\xa4 kastij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, jonka huipulla ovat maanviljelij\xc3\xa4t ja soturit. Kuuluisia ylh\xc3\xa4isi\xc3\xa4 sukuja ovat Keita ja Traor\xc3\xa9. Sukulaisuussuhteet ovat patrilineaarisia ja avioliitto virilokaalinen (vaimo muuttaa miehen luokse). Moniavioisuus on yleist\xc3\xa4. Kyl\xc3\xa4yhteis\xc3\xb6\xc3\xa4 hallitsee kyl\xc3\xa4n perustajasuvun vanhimman miehen johtama neuvosto. Initiaatioriitin l\xc3\xa4pik\xc3\xa4yneet miehet muodostavat salaseuroja._NEWLINE_Bambaroiden perinteinen uskonto k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 esi-isien palvontaa, myyttej\xc3\xa4, magiaa ja naamioriittej\xc3\xa4. Polyteistista jumalolentojen kokonaisuutta johtaa veden jumala Faro. Rikkaaseen kansanperinteeseen kuuluu vaeltavien griot-laulajien esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 eepos sek\xc3\xa4 satuja, lauluja, tansseja ja sanontoja. Bambaran kirjakieli luotiin 1960-luvulla ja ensimm\xc3\xa4inen kaunokirjallinen teos ilmestyi vuonna 1977.'