b'\n_START_ARTICLE_\nRantavoimat\n_START_PARAGRAPH_\nRantavoimat ovat maan ja veden rajalla vaikuttavia ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka v\xc3\xa4hitellen muuttavat rannan muotoa. Rantavoimia synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t aallot, vuorovesi, merivirrat, jokivirtaukset, tuuli ja j\xc3\xa4\xc3\xa4peitteen liikkeet. Ne kuluttavat ja kasaavat maa-aineksia, jolloin syntyy rantamuodostumia. Kalliorantoja rapauttaa p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa maalta l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin oleva irtoaines, joka hioo, jyrsii ja hakkaa kalliota aallokon ja rantavirtausten liikuttamana. Kulumisen nopeus vaihtelee paljon. Pysyv\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4n peitt\xc3\xa4miin rannikoihin vaikuttaa vain j\xc3\xa4\xc3\xa4n liikkeet, tropiikissa rantavoimien vaikutusta heikent\xc3\xa4v\xc3\xa4t vuorovesivy\xc3\xb6hykkeeseen asti ulottuva tihe\xc3\xa4 kasvillisuus ja irtoaineksen hienojakoisuus. Lauhkean vy\xc3\xb6hykkeen kylmiss\xc3\xa4 osissa rantavoimat ovat suurimmillaan. Siell\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4tymisen rapauttamia kallioita kuluttavat tyrskyt ja liikkuvat ahtoj\xc3\xa4\xc3\xa4t._NEWLINE_Rantavoimat aikaansaavat rantat\xc3\xb6rm\xc3\xa4n ja sen edustalle rantatasanteen, joiden ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\xc3\xb6n vaikuttaa ranta-ainesten kest\xc3\xa4vyys. Lujaa kallioper\xc3\xa4\xc3\xa4 muovaavat veden ja j\xc3\xa4\xc3\xa4n liikkeet muotojen riippuessa kallion halkeamista, raoista ja liuskeisuudesta. Hauraiden kivilajien rapautuminen on nopeaa ja hiekkaisessa harjussa rannan siirtyminen on ripe\xc3\xa4\xc3\xa4. Meri ei sellaisessa paikassa siirr\xc3\xa4 paljoakaan pois rantatasanteelle kertyv\xc3\xa4\xc3\xa4 irtoainesta._NEWLINE_Kun rantavirtaus heikkenee, sen kuluttamat, lajittelemat ja siirt\xc3\xa4m\xc3\xa4t maa-ainekset laskeutuvat pohjaan pysyv\xc3\xa4sti tai odottamaan seuraavaa virtausta. Kasautumista tapahtuu varsinkin lahdissa ja kasvien kasvupaikoilla. Esteett\xc3\xb6mill\xc3\xa4 alueilla karkea-aines muodostaa tasaista rantaa tai s\xc3\xa4rkki\xc3\xa4. Ker\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4n aineksen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 riippuu oheneeko vai paksuneeko kerrostuma. Se n\xc3\xa4kyy rantaviivan siirtymisen\xc3\xa4 merelle tai maalle p\xc3\xa4in. Tuuli pystyy lenn\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n hiekkaa ja kerrostamaan sen dyyneiksi mantereelle. Dyynien esiasteilla on kasveja, jotka kest\xc3\xa4v\xc3\xa4t suolaa ja hiekalla peittymist\xc3\xa4. Niiden takana ovat varsinaiset dyynit, jotka usein ovat ainakin osaksi kasvien paikalleen sitomia. Paljailta alueilta tuuli lenn\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 hiekkaa uuteen kasautumaan.'