b'\n_START_ARTICLE_\nSven Adolf Hedlund\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nHedlund oli Carl Adolf Hedlundin ja Regina Bj\xc3\xb6rnerin poika, sek\xc3\xa4 lehtimies Henrik Hedlundin ja arkkitehti Hans Hedlundin set\xc3\xa4. Hedlund ja h\xc3\xa4nen viisi sisarustaan k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t aluksi kotiopettajan pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 kotikoulua. H\xc3\xa4n opiskeli lukiossa muun muassa latinaa, kreikkaa, saksaa, ranskaa, psykologiaa ja moraalifilosofiaa. Hedlund jatkoi opintojaan Uppsalan yliopistossa lukemalla kansantaloutta, teologiaa, sanskritia, kielitiedett\xc3\xa4 ja kasvitiedett\xc3\xa4, mutta valmistui ilman maisterinvihki\xc3\xa4isi\xc3\xa4, joita h\xc3\xa4n piti liian kalliina ja meluisina. Vuonna 1845 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli filosofian kandidaatti. Kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin Hedlund oli opetusministeri\xc3\xb6n ja Ruotsin kansalliskirjaston sek\xc3\xa4 muutamaan muun virasoon palveluksessa. Ollessaan viransijaisena Ruotsin kansalliskirjastossa h\xc3\xa4n aloitti uransa kirjoittajana kirjoittamalla artikkelin koulu-uudistuksesta. Artikkelin luki Torsten Rudensch\xc3\xb6ld, joka kutsui Hedlundin kotiinsa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Hedlund tapasi ensimm\xc3\xa4isen kertaa Rudensch\xc3\xb6ldin 15-vuotiaan Stina-tytt\xc3\xa4ren,\xc2\xa0jonka kanssa h\xc3\xa4n sittemmin avioitui._NEWLINE_Vuonna 1947 Hedlund aloitti avustajana Hermoder ja Dagligt Allehanda -nimisiss\xc3\xa4 sanomalehdiss\xc3\xa4. Samaan aikaan h\xc3\xa4n osallistui innokkaasti aikansa sosiaalipoliittisiin- ja kirjallisuusliikkeisiin. H\xc3\xa4n piti samaa puolta uudistajayst\xc3\xa4viens\xc3\xa4 kanssa s\xc3\xa4\xc3\xa4tyvaltiop\xc3\xa4ivien lakkauttamiseksi. Hedlund vietti vallankumousvuoden 1848\xc2\xa0aikana muutaman kuukauden Pariisissa Dagligt allehandan kirjeenvaihtajana. Seuraavana vuonna h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli \xc3\x96rebro Tidningin toimittaja ja julkaisija. Hedlund toimi sihteerin\xc3\xa4 \xc3\x96rebrossa vuonna 1850 pidetyss\xc3\xa4 uudistuskokouksessa ja koulutusuudistuksen tilap\xc3\xa4istoimikunnassa. Siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4n perusti ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden koulutusyhdistyksen nimelt\xc3\xa4 Arbetarnas Bildningsf\xc3\xb6reningen. Seuraavana vuonna h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si Aftonbladetin toimitukseen, mutta Hedlund piti lehte\xc3\xa4 liian \xe2\x80\x9dharmaana\xe2\x80\x9d\xc2\xa0ja siirtyi G\xc3\xb6teborgiin p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajaksi G\xc3\xb6teborgs Handels- och Sj\xc3\xb6fartstidningiin. Siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4n viihtyi aina uransa loppuun asti.\xc2\xa0Lars Johan Hierta kutsui Hedlundia lempinimell\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dden unge fyren\xe2\x80\x9d. Lehden johtomiehen\xc3\xa4 Hedlundista tuli yh\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4mpi vaikuttaja Ruotsin lehdist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4tti oman leimansa sanomalehteen. H\xc3\xa4n ker\xc3\xa4si ymp\xc3\xa4rilleen samanmielisen toimituksen, johon kuului muun muassa\xc2\xa0h\xc3\xa4nelle erityisen l\xc3\xa4heinen Viktor Rydberg.\n_START_SECTION_\nPoliittinen n\xc3\xa4kemys\n_START_PARAGRAPH_\nHedlund oli innokas aikansa liberaalien uudistusten esitaistelija. H\xc3\xa4nen syd\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 oli edustajiston uudelleen muodostaminen. Hedlund kannatti elinkeinovapautta ja vapaakauppaa ja oli l\xc3\xa4mminsyd\xc3\xa4minen omatuntunnon- ja uskonvapauden puolestapuhuja, joka halusi Ruotsin koulutusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n uudistuvan. Hedlundille oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 kansanopistolaitos, naisemansipaatio, ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen edist\xc3\xa4minen ja \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeuden jakaminen sek\xc3\xa4 rikoslain uudistaminen. H\xc3\xa4n halusi uudistaa my\xc3\xb6s verotusta lakkauttamalla maaveron. Hedlund vastusti ruotujakolaitosta, mutta kannatti asevelvollisuutta. H\xc3\xa4n kannatti 1870-luvun alusta l\xc3\xa4htien vanhaa maamiesten politiikkaa sek\xc3\xa4 pyrki kansanomaiseen ja vapaamieliseen politiikan harjoittamiseen vahvalla pohjoismaisella pohjalla, mink\xc3\xa4 johdosta 1870\xe2\x80\x931880-lukujen aikana oli yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 norjalaisten ett\xc3\xa4 tanskalaisten talonpoikaispuolueiden kanssa._NEWLINE_Hedlund tuki rauhanomaista skandinaavista yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4, mutta vastusti poliittista skandinavismia, jonka tarkoituksena\xc2\xa0oli vet\xc3\xa4\xc3\xa4 Ruotsi-Norja mukaan Tanskan Slesvig-Holstein -politiikkaan. Hedlund tuki De Geerskan varoituspolitiikkaa 1863\xe2\x80\x931864, mink\xc3\xa4 my\xc3\xb6t\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 syytettiin antiskandinaaviseksi. Vuoden 1870 sodan aikana h\xc3\xa4n toimi voimakkaasti vastoin vallinnutta ranskalaismielist\xc3\xa4 mielipidett\xc3\xa4 ja kaikkia ajatuksia sotaan osallistumisesta. Hedlund sympatisoi norjalaisten henkist\xc3\xa4 ponnistelua kohti vapautta. 1870\xe2\x80\x931880-luvuilla h\xc3\xa4n tuki Norjan vasemmiston taistelua oikeistobyrokratiaa vastaan. _NEWLINE_Hedlund oli toimittajana ep\xc3\xa4tavallisen lahjakas rohkeuden, valppauden, sanavalmiuden ja malttamattomuutensa takia. H\xc3\xa4nen tapaansa kirjoittaa leimasi rehellisyys. Sven Adolf Hedlundin sanottiin olevan suurenmoinen sekoitus maallista viisautta ja henkisyytt\xc3\xa4. Hedlundin mielest\xc3\xa4 lehdist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli suuri teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 her\xc3\xa4tell\xc3\xa4 ja opastaa kansaa.\n_START_SECTION_\nKansanedustajuus\n_START_PARAGRAPH_\nHedlund oli useita kertoja riksdagin j\xc3\xa4sen. H\xc3\xa4n oli mukana G\xc3\xb6teborgin kaupungin vaalipiirin toisessa kamarissa vuosina 1867\xe2\x80\x931869, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen palasi G\xc3\xb6teborgin ja Bohusin piirikunnan vaalipiirin ensimm\xc3\xa4iseen kamariin vuosiksi 1875\xe2\x80\x931876. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n jatkoi G\xc3\xb6teborgin toisessa kamarissa 1879\xe2\x80\x931883 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi lopulta Kristianstadin maakunnan vaalipiirin ensimm\xc3\xa4iseen kamariin vuosiksi 1886\xe2\x80\x931889. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 ei kuitenkaan koskaan tullut mink\xc3\xa4\xc3\xa4n puolueen intohimoista kannattajaa, joten palatessaan ensimm\xc3\xa4iseen kamariin vuonna 1886 h\xc3\xa4n asettui puolueryhmittym\xc3\xa4n ulkopuolelle. Hedlund toimi monien eri valiokuntien j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 ja teki monia aloitteita aiheinaan esimerkiksi liberaalia lehdist\xc3\xb6nvapautta koskeva s\xc3\xa4\xc3\xa4ntely (1869), alennettut tariffit (1875) ja laajennettu \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeus (1880, 1888).\n_START_SECTION_\nKunnallinen ty\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nHedlund oli tunnettu arvokkaasta ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n kunnanvaltuutettuna. H\xc3\xa4n oli G\xc3\xb6teborgin kaupunginvaltuuston j\xc3\xa4sen vuosina 1863\xe2\x80\x931891, mill\xc3\xa4 oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 vaikutus useiden instituutioiden synnyss\xc3\xa4 G\xc3\xb6teborgin vahvan kehitysjakson aikana 1800-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla. _NEWLINE_H\xc3\xa4n osallistui muun muassa kansanoppilaitoksen uudistamiseen, k\xc3\xb6yh\xc3\xa4inhoidon uudistamiseen ja oli yksi ns. G\xc3\xb6teborgin j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n tekij\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Hedlund ehti my\xc3\xb6s perustaa G\xc3\xb6teborgin museon (1861) ja puhua G\xc3\xb6teborgin yliopiston ja muiden sivistyslaitoksen perustamisen puolesta. Hedlundin tekoja G\xc3\xb6teborgin edist\xc3\xa4miseksi pidettiin suuressa arvossa._NEWLINE_Hedlundin yst\xc3\xa4vyys ja tuki olivat poikkeuksellisen t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 Viktor Rydbergin urakehitykselle. Vuonna 1855 Hedlund tarjosi Rydbergille ty\xc3\xb6paikkaa G\xc3\xb6teborgs Handels- och Sj\xc3\xb6fartstidning -lehdess\xc3\xa4. Rydberg johti lehte\xc3\xa4 vuosina 1867\xe2\x80\x931889 Hedlundin ollessa eduskunnassa. Rydberg muutti Hedlundien mukana uuteen osoitteeseen ja asui siell\xc3\xa4 kunnes 17 vuotta my\xc3\xb6hemmin meni naimisiin Susen Hasselbladin kanssa. Hedlund ja Rydberg olivat toistensa vastakohdat, Hedlund oli maanl\xc3\xa4heinen, kun taas Rydberg idearikas. Molemmat olivat kuitenkin radikaaleja, sill\xc3\xa4 he haaveilivat tasavallasta. _NEWLINE_Hedlund sai vuonna 1889 aivohalvauskohtauksen, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4nen voimansa heikentyiv\xc3\xa4t. H\xc3\xa4n vet\xc3\xa4ytyi pikkuhiljaa pois toimituksesta ja julkisista teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nHedlund avioitui 16. elokuuta 1854 Otterstadissa, L\xc3\xa4ck\xc3\xb6n linnan kappelissa Christina Maria Rudensch\xc3\xb6ldin (1832\xe2\x80\x931905) kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli pedagogi kreivi Torsten Rudensch\xc3\xb6lfin ja Christina Charlotta af Geijerstamin tyt\xc3\xa4r. He saivat tytt\xc3\xa4ret Elin ja Mathilda Hedlundin.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nHedlund osti vuonna 1857 Bjursl\xc3\xa4ttin maatilan Hisingeniss\xc3\xa4, josta tuli pidetty kokoontumispaikka. Monet saivat nimens\xc3\xa4 hakatuksi kallioon, joka on edelleen olemassa. Vuonna 1860 Hedlundista tuli G\xc3\xb6teborgissa Ruotsin kuninkaallisen tiede- ja tietoyhteiskunnan j\xc3\xa4sen, ja 1895 G\xc3\xb6teborgin museo luovutti h\xc3\xa4nelle kultamitalin "G\xc3\xb6teborgin museon luojana ja voimakkaana puolestapuhujana\xe2\x80\x9d. Hedlundista tehty patsas on G\xc3\xb6teborgin museon pihalla. H\xc3\xa4nen mukaansa on nimetty sek\xc3\xa4 katu ett\xc3\xa4 puistoalue.'