b'\n_START_ARTICLE_\nSahanter\xc3\xa4 (yritys)\n_START_PARAGRAPH_\nOy Sahanter\xc3\xa4 oli Tampereen Epil\xc3\xa4nharjun kaupunginosassa (silloisessa Pirkkalassa) toiminut keh\xc3\xa4sahan- ja sirkkelinteri\xc3\xa4 valmistanut yritys. Sen perustivat vuonna 1910 Sixtus Syrj\xc3\xa4nen ja kunnallisneuvos Otto Thuneberg. Sahanter\xc3\xa4 valmisti mm. sahoja, paperileikkuuteri\xc3\xa4, hakunteri\xc3\xa4, paperikonekaavareita, kuorianteri\xc3\xa4, h\xc3\xb6yl\xc3\xa4nteri\xc3\xa4, jyrsinteri\xc3\xa4, h\xc3\xb6yl\xc3\xa4nkuttereita, hammaspuristimia, erilaisia stansseja, angeleita, tiilikoneita, sirkkeliakseleita, muurainkauhoja, suoriakulmia, kaavaimia, akkunakulmarautoja sek\xc3\xa4 veitsi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nYhti\xc3\xb6n perustajat\n_START_PARAGRAPH_\nTeknillisest\xc3\xa4 osaamisesta vastannut Syrj\xc3\xa4nen oli k\xc3\xa4ynyt Helsingin Teknillisen koulun ja muuttanut Tampereelle Forssasta asettuen asumaan silloin viel\xc3\xa4\xc2\xa0Pirkkalaan kuuluvaan Epil\xc3\xa4\xc3\xa4n 1906. H\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli Tammelassa toimineen Sommers, af H\xc3\xa4llstr\xc3\xb6m & Waldensin konepajan piirustuskonttorissa ja perehtyi t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in terien valmistukseen saatuaan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi suunnitella koneet konepajan ter\xc3\xa4osastoa varten. Syrj\xc3\xa4nen p\xc3\xa4\xc3\xa4tti aloittaa oman yrityksens\xc3\xa4 koska 1900-luvun alussa Suomen sahateollisuudessa vallitsi voimakas noususuhdanne ja sahanterill\xc3\xa4 oli hyv\xc3\xa4 kysynt\xc3\xa4. H\xc3\xa4n sai mallit sahanteriin ulkomaisista ammattilehdist\xc3\xa4 ja vastasi my\xc3\xb6s jatkossakin yhti\xc3\xb6n tuotekehittelyst\xc3\xa4._NEWLINE_Syrj\xc3\xa4sen yhti\xc3\xb6kumppani Otto Thuneberg omisti maata Epil\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja uusi tehdas rakennettiin h\xc3\xa4nen mailleen. Yhti\xc3\xb6n osakkaiksi tuli my\xc3\xb6s muitakin epil\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 tehtaan ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4. Syrj\xc3\xa4nen ja Thuneberg perustivat 1911 my\xc3\xb6s toisen, Epil\xc3\xa4n konepaja-nimisen yrityksen, joka toimi Sahanter\xc3\xa4n tehtaan naapurissa.\n_START_SECTION_\nToiminta k\xc3\xa4ynnistyy\n_START_PARAGRAPH_\nOy Sahanter\xc3\xa4 aloitti toimintansa noin 10-20 hengen voimin. Alkuvuosien lakkoilusta huolimatta yhti\xc3\xb6 alkoi kasvaa erityisesti ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan vuosina jolloin se sai paljon tilauksia Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja niinp\xc3\xa4 my\xc3\xb6s laajennettiin 1917. Suomen sis\xc3\xa4llissodan aikana Epil\xc3\xa4nharjussa k\xc3\xa4ytiin taisteluita 29. maaliskuuta 1918 ja t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Sahanter\xc3\xa4n konttorirakennus ja varastosuojat sek\xc3\xa4 Epil\xc3\xa4n konepajan tehdasrakennus ja is\xc3\xa4nn\xc3\xb6itsij\xc3\xa4n talo tuhoutuivat tulipalossa. Sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 tuhoutuneet rakennukset rakennettiin uudelleen._NEWLINE_1920- ja 1930-luvuilla Oy Sahanter\xc3\xa4 valmisti edelleen sahateollisuudelle keh\xc3\xa4sahan ja sirkkelin teri\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6s pikkomiskoneiden teri\xc3\xa4. Vuonna 1930 aloitettiin viilojen valmistaminen ja t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa tehtaalla oli ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 32 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. 1930-luvun lopulle tultaessa ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 nousi jo 69:\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nEpil\xc3\xa4n kylpyl\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\n1930-luvun alun lamavuodet supistivat my\xc3\xb6s Oy Sahanter\xc3\xa4n toimintaa. Sixtus Syrj\xc3\xa4nen aloitti silloin Rauhanlinna-nimisen talonsa puutarhassa rakennusty\xc3\xb6t, jotka ty\xc3\xb6llistiv\xc3\xa4t 10 tehtaalaista. Rauhanlinnan tonttialueeseen kuului j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden aikana syntynyt suppa, jonne oli Porin rautatien ratapenkan rakentamisen j\xc3\xa4lkeen muodostunut matala lampi. Syrj\xc3\xa4nen rakennutti lammen rannalle puolipy\xc3\xb6re\xc3\xa4n betonisen paviljongin jossa oli kylpyl\xc3\xa4katos, sauna ja wc. Lammen rannat kivettiin ja lammen keskell\xc3\xa4 olevalle pienelle saarelle johti takorautainen kaarisilta. Lampea ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4n puutarhan jyrkk\xc3\xa4\xc3\xa4 rinnett\xc3\xa4 porrastettiin muureilla ja syntyneille terasseille istutettiin omenapuita, marjapensaita ja muita kasveja. Rauhanlinnasta p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin puutarhaan kivisillan ja holviportin kautta. Syrj\xc3\xa4nen oli saanut idean paviljonkiinsa roomalaisista kylpyl\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ja paviljonkia kutsuttiinkin Epil\xc3\xa4n kylpyl\xc3\xa4ksi. Lampi oli kuitenkin liian matala uimiseen eik\xc3\xa4 my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n paviljonki koskaan valmistunut lopullisesti. _NEWLINE_Rauhanlinna purettiin vuoden 1988 lopulla ja sen paikalle rakennettiin rivitaloja. Syrj\xc3\xa4sen rakennuttama ns. Epil\xc3\xa4n kylpyl\xc3\xa4 j\xc3\xa4i rivitalojen, Porin rautatien ja Lielahden voimalaitoksen v\xc3\xa4liseen Epil\xc3\xa4nharjun kaakkoisnurkassa sijaitsevaan kolmioon. Alue on rehev\xc3\xa4n kasvillisuuden peitossa ja siell\xc3\xa4 on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 kivimuureja, pengerryksi\xc3\xa4 ja paviljongin betonirakenteita. Kylpyl\xc3\xa4alue on kuulunut vuodesta 1985 Tampereen kaupungille ja se on kaavoitettu virkistysalueeksi.'