b'\n_START_ARTICLE_\nBernhard Severin Ingemann\n_START_PARAGRAPH_\nBernhard Severin Ingemann (28. toukokuuta 1789 Torkilstrup, Falster, Tanska \xe2\x80\x93 24. helmikuuta 1862 Sor\xc3\xb8) oli tanskalainen kirjailija ja runoilija._NEWLINE_Ingemanin is\xc3\xa4 oli pappi ja h\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi latinankoulua Slagelsessa ja tuli ylioppilaaksi 1086. H\xc3\xa4n opiskeli filosofiaa K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminan yliopistossa. H\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4inen runokokoelmansa "Digte" ilmestyi 1811 ja se sai hyv\xc3\xa4n vastaanoton. Ensimm\xc3\xa4iset virtens\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kirjoitti 1816 ja julkaisi ne kirjassa Julegave. En Samling af Digte.  H\xc3\xa4nen runoissaan, n\xc3\xa4ytelmiss\xc3\xa4\xc3\xa4n ja historiallisissa romaaneissaan on aikakauden johtavan ajatussuunnan, romantiikan vaikutus tuntuva. H\xc3\xa4n teki 1818-19 pitk\xc3\xa4n matkan Italiaan ja Ranskaan ja asettui sen j\xc3\xa4lkeen Sor\xc3\xb6n akatemian (kansan\xc2\xadopiston) opettajaksi. _NEWLINE_Ingemann kirjoitti lukuisia runoja ja n\xc3\xa4ytelmi\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 historiallisia romaaneja. 1910-luvulla h\xc3\xa4nen nelj\xc3\xa4 Tanskan keskiaikaa kuvaavaa historiallista romaaniaan on suomennettu  Kuitenkin h\xc3\xa4net tunnetaan ennen muuta virsirunoilijana. Tanskan kirkon virsikirjassa on 29 h\xc3\xa4nen kirjoittamaansa virtt\xc3\xa4. Suomen ev. - lut. kirkon virsikirjassa on kaksi: 30 Maa on niin kaunis (Suom. 1887, Hilja Haahti 1903)  ja 444 On yksi Is\xc3\xa4 meill\xc3\xa4 (Norj. Magnus Brostrup Landstad 1863, ruots. Edvard Evers 1902, suom. Per Boreman 1942, Anna-Maija Raittila 1984). Ruotsin kirkon virsikirjassa on kolme h\xc3\xa4nen virtt\xc3\xa4\xc3\xa4n (60 On yksi Is\xc3\xa4 meill\xc3\xa4, 297 Maa on niin kaunis (Suom. Hilja Haahti 1903, uud. virsikirjaty\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4 1997, 2000) ja 495 Id\xc3\xa4st\xc3\xa4 nousee p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n koi (Suom. William Snell 1968, Uud. suom. Niilo Rauhala 1996)._NEWLINE_Ingemann on Suomessakin tunnetun hengellisen laulun \xe2\x80\x9dMaa on niin kaunis\xe2\x80\x9d sanoittaja. Suomenkieliset sanat on tehnyt Hilja Haahti vuonna 1903. Ingemannin yst\xc3\xa4v\xc3\xa4 pappi Ferdinand Fenger pyysi, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 sepitt\xc3\xa4isi uudet sanat lauluun, jonka s\xc3\xa4velm\xc3\xa4 on l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin sleesialaisesta kansanlaulujen kokoelmasta ja jonka h\xc3\xa4n oli n\xc3\xa4hnyt er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 saksalai\xc2\xadsessa l\xc3\xa4hetyslehdess\xc3\xa4. Fenger mieltyi t\xc3\xa4h\xc3\xa4n kansanlaulun \xe2\x80\x9dSch\xc3\xb6nster, Herr Jesu\xe2\x80\x9d s\xc3\xa4velm\xc3\xa4\xc3\xa4n ja  pyysi B. S. Ingeman\xc2\xadnia kirjoittamaan s\xc3\xa4velm\xc3\xa4\xc3\xa4n uudet sanat. Ne julkaistiin ensimm\xc3\xa4isen kerran Dansk Kirketidene-lehdess\xc3\xa4 1850. Virsi on Suomessa, Tanskassa ja Norjassa jouluvirsi, mutta Ruotsissa se on virsikirjan osastossa Pyhiinvaellus.'