b'\n_START_ARTICLE_\nPortimokosken voimalaitos\n_START_SECTION_\nRakentaminen ja voimalaitoksen rakenne\n_START_PARAGRAPH_\nVoimalan rakennusluvan antoi Pohjois-Suomen vesioikeus 7.6.1985. Lupaan sis\xc3\xa4ltyi Portimoj\xc3\xa4rven s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyoikeus, jonka korkein oikeus on vahvistanut 27.12.1985. Rakennusty\xc3\xb6t k\xc3\xa4ynnistyiv\xc3\xa4t syyskuussa 1985 ja voimala otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1987. Haapakoskessa ollut pato j\xc3\xa4tettiin paikalleen, mutta Portimokosken niskalle rakennettiin joen poikki s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelypato. Sill\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6steltiin Portimoj\xc3\xa4rven vedenpintaa. Padon l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 alkoi niin sanottu yl\xc3\xa4kanava, joka on kartan mukaan nelj\xc3\xa4 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja noin 30 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Voimalaitoksen turbiinirakennus sijaitsee kanavan p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 200 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Haapakosken voimalarakennuksista. Vesi virtaa voimalaitoksen alta  esiin 250 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n kanavaan, jonka j\xc3\xa4lkeen se laskee Haapakosken alapuoliseen suvantoon.\n_START_SECTION_\nVaikutukset ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelypato tukkii Tengeli\xc3\xb6njoen luonnollisen uoman est\xc3\xa4en vaelluskalojen nousun yl\xc3\xa4juoksulle. Tilanne oli jo sama Haapakosken voimalaitoksen toimiessa. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa ei kuitenkaan tarvinnut huomioida puunuittoa, joka loppui jo 1960-luvulla. Haapakosken voimalassa oli kalaportaat, jotka eiv\xc3\xa4t koskaan toimineet kunnolla. Voimalaitoksen rapu- ja kalataloudellisia tappioita korvaamaan on voimalaitos velvoitettu istuttamaan tilalle tietty m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 harjusta, taimenta, pohjasiikaa ja vaellussiikaa._NEWLINE_Portimoj\xc3\xa4rven s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyluvassa vaaditaan Haapakoskeen ohijuoksutusta, jonka pit\xc3\xa4\xc3\xa4 olla kes\xc3\xa4aikana v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 2 m\xc2\xb3/s ja muulloin v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 0,5 m\xc2\xb3/s. N\xc3\xa4ill\xc3\xa4 vesim\xc3\xa4\xc3\xa4rill\xc3\xa4 ei Haapakosken voimalaitosta olisi ollut kannattavaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4, joten sen toiminta pys\xc3\xa4ytettiin. Kun Portimoj\xc3\xa4rveen tulee alle 70 m\xc2\xb3/s, aletaan Portimoj\xc3\xa4rven vedenpintaa laskemaan viikon aikana kes\xc3\xa4ajan yl\xc3\xa4korkeuteen, joka on 64,00 metri\xc3\xa4 (mpy.). Muuna aikana on yl\xc3\xa4korkeus kuitenkin 64,50 metri\xc3\xa4 ja alakorkeus on aina 63,50 metri\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1856 annettiin toiminimelle Anders Kurt & Co lupa laskea Portimoj\xc3\xa4rven vedenpintaa hy\xc3\xb6tyk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tarkoitetun vesij\xc3\xa4tt\xc3\xb6maan saamiseksi. Vuonna 1899 suotitettiin j\xc3\xa4rvenlaskun j\xc3\xa4lkeen isojako, joka lis\xc3\xa4si hankkeen osallistujien viljelyalaa melkoisesti. J\xc3\xa4rven vesij\xc3\xa4tt\xc3\xb6maat k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t kuitenkin kev\xc3\xa4ttulvista, jotka t\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4rven entisen j\xc3\xa4rvialtaan kokonaan. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vedenpinta aleni merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti paljastaen j\xc3\xa4rvenpohjasta satoja hehtaareita vesiniitty\xc3\xa4 ja matalia j\xc3\xa4rvilampia. Lampia olivat Lapinlahti, jonne Tengeli\xc3\xb6njoen vesi ei kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ylt\xc3\xa4nyt, sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsiosassa kaksi syvenp\xc3\xa4\xc3\xa4 kohtaa. Tengeli\xc3\xb6njoki virtasi j\xc3\xa4rven pohjan keskilinjaa pitkin Portimonkoskeen. Alue k\xc3\xa4rsi lis\xc3\xa4ksi hallanarkuudesta.\n_START_SECTION_\nHistoriaa: Haapakosken voimalaitos\n_START_PARAGRAPH_\nOulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin maaherra antoi yhti\xc3\xb6lle Aktiebolaget Tengeli\xc3\xb6 Osakeyhti\xc3\xb6 luvan rakentaa Haapakoskeen voimalan 28.5.1920. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 oli kirjattu yl\xc3\xb6s seuraavanlaisia historiallisia asioita koskien Portimokosken aikaisemmista k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tavoista. Koski oli ennen valjastamistaan noin 1,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja sen omisti vuonna 1920 Anders Kurt & C:o Aktiebolag. Koskella oli pudotusta 9,27\xe2\x80\x9310,61 metri\xc3\xa4. Sen vasemmalla rannalla (alavirtaan p\xc3\xa4in katsoen) sijaitsi vesivoimalla k\xc3\xa4ynnyt vuonna 1762 perustettu saha, joka oli 1920-luvulla k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelvoton. Oikealla rannalla oli sijainnut kaksi kotitarpeeseen jauhanutta vesimylly\xc3\xa4, mutta ne olivat vuonna 1920 h\xc3\xa4vitetty. Kosken j\xc3\xa4lkeen tuli 1,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes virraton suvanto, jonka yli toimi Ylitornion ja Raanuj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4lisen maantien lautta. Suvanto p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi 0,6 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Haapakoskeen, jolla on pudotusta 4,5 metri\xc3\xa4. Sen vasemmalla rannalla sijaitsi vesiturbiinilla k\xc3\xa4yv\xc3\xa4 Riekkolan mylly ja sirkkelisaha, ja kosken oikealla rannalla sijaitsi Harilan vesiratasmylly. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 alapuolella sijaitsi niin sanottu \xe2\x80\x9dyhti\xc3\xb6n mylly\xe2\x80\x9d, joka oli mennyt rappiolle. Myllyille otettiin vesi rantoja seuraavista kanavista eik\xc3\xa4 uoman poikki kulkenut patoa. Kosken suulla sijaitsi uittoyhti\xc3\xb6n \xe2\x80\x9dm\xc3\xb6lj\xc3\xa4\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Haapakosken voimalan rakentaja oli hankkinut edell\xc3\xa4 mainitut laitteet, rakennukset ja maa-alueet itselleen ja niist\xc3\xa4 oli jo vuonna 25.10.1916 muodostettu Oulun l\xc3\xa4\xc3\xa4nin Kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin my\xc3\xb6t\xc3\xa4vaikutuksella Haapakoski niminen koskitila. Yhti\xc3\xb6 otti t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 v\xc3\xa4lin uudeksi nimekseen Ab Aavasaksa Oy. Voimalaitos valmistui vuonna 1923 ja sen toiminta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuonna 1987, jolloin Porttikosken voimalaitos k\xc3\xa4ynnistyi. Haapakosken voimalasta tuli kolmiturbiininen ja kaksi turbiineista py\xc3\xb6rittiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4heisen puuhiomon kivi\xc3\xa4 ja kolmas tasavirtageneraattoria. Yhti\xc3\xb6n taloudellisten vaikeuksien takia voimalaitos myytiin K.J. Sep\xc3\xa4lle. Ep\xc3\xa4onni jatkui my\xc3\xb6hemminkin, kun hiomo paloi vuonna 1934 ja saha ja mylly useita kertoja 1930- ja 1940-luvuilla. Voimalaitokseen asennettiin vaihtovirtageneraattori ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6energiaa alettiin toimittamaan Tornionlaakson S\xc3\xa4hk\xc3\xb6lle. Kun eversti Nordstr\xc3\xb6m osti yhti\xc3\xb6n ja nimesi sen nyt Aavasaksa Oy:ksi, asennettiin toinenkin vaihtovirtageneraattori. Nordstr\xc3\xb6n rakennutti viel\xc3\xa4 Kaaranneskosken voimalaitoksen ja Jolmankosken voimalaitoksen, mutta my\xc3\xb6s h\xc3\xa4n joutui rahavaikeuksiin. Vakuutusyhti\xc3\xb6t Salama, Kullervo ja Pohjola ostivat yhti\xc3\xb6t 1960-luvun alussa ja ne sulautettiin Aavasaksa osakeyhti\xc3\xb6\xc3\xb6n. Lopuksi vakuutusyhti\xc3\xb6t m\xc3\xb6iv\xc3\xa4t yhti\xc3\xb6t Tornionlaakson S\xc3\xa4hk\xc3\xb6lle vuonna 1980. Samalla yhti\xc3\xb6 j\xc3\xa4tti vesioikeudelle hakemuksen rakentaa Haapakosken voimalaitoksen tilalle Portimokosken voimalaitoksen.\n_START_SECTION_\nEtymologiaa\n_START_PARAGRAPH_\nSana portimo tarkoittaa k\xc3\xa4rpp\xc3\xa4\xc3\xa4.'