b'\n_START_ARTICLE_\nReunuskirves\n_START_PARAGRAPH_\nReunuskirves on sek\xc3\xa4 kuparista ett\xc3\xa4 pronssista kaksipuoliseen valumuottiin valamalla valmistettu ohutter\xc3\xa4inen kirves, jota on k\xc3\xa4ytetty todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ty\xc3\xb6kirveen\xc3\xa4. Kupariset reunuskirveet on valmistettu yleens\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 valamalla ett\xc3\xa4 takomalla niit\xc3\xa4 niiden eri valmistusvaiheissa. Pronssiset ainoastaa valettiin. T\xc3\xa4llainen kirves oli my\xc3\xb6s \xc3\x96tzill\xc3\xa4  k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n juuri ennen kuolemaansa. Reunuskirves on ollut pronssikaudella Suomessa harvinaisuus, sill\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 toistaiseksi ei ole l\xc3\xb6ydetty kuin yksi reunuskirves . Se on kuitenkin ollut yleinen ty\xc3\xb6kirves pronssikautisessa L\xc3\xa4nsi- ja Keski-Euroopassa, Anatoliassa ja L\xc3\xa4hi-id\xc3\xa4ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4 ja nimityksi\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nPronssikirves on reunuskirves, jos se on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin levym\xc3\xa4iseksi muotoiltu, jos se vartetaan ja sitomalla kiristet\xc3\xa4\xc3\xa4n halkaistuun puuvarteen, ja jos sen k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymist\xc3\xa4 estet\xc3\xa4\xc3\xa4n varren reunoja seuraavilla reunuksilla._NEWLINE_Kirveell\xc3\xa4 on esiintymisalueellaan erikielisi\xc3\xa4 vastineita: tansk. randliste\xc3\xb8kse, ruots. kantyxa, saks. randleistenbeil, engl. flanged axe ja vir. rantkirves.\n_START_SECTION_\nKehitys\n_START_PARAGRAPH_\nOscar Montelius selvitti pronssikirveiden kehitysvaiheet Skandinavian pronssikaudella jo 1800-luvun puolella. Ensimm\xc3\xa4inen reunuskirveeseen johtanut ty\xc3\xb6kirveen muoto oli laakakirves, joka oli kuin tasapaksua kupari- tai pronssilevy\xc3\xa4, joka oli kirveen muotoinen. Laakakirveell\xc3\xa4 oli pitk\xc3\xa4 varsi, joka ty\xc3\xb6nnettiin halkaistuun puuvarteen ja sidottiin narulla siihen kiinni. Ratkaisu ei ollut kovin hyv\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kokeiltaessa puun varsi halkeaa helposti ja iskett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 ter\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy lopulta vinoon. Vinoon k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymist\xc3\xa4 ehk\xc3\xa4istiin valamalla varren sivuille korokkeet. Nyt puuvarsi sai reunuksien korokkeista tukea eik\xc3\xa4 ter\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 iskett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt vinoon. Voidaan ajatella, ett\xc3\xa4 reunuskirves oli aluksi vain er\xc3\xa4s laakakirveen kehitysmuoto, joka my\xc3\xb6hemmin se erityi omaksi kirvestyypiksi. Silloin sen reunukset saattoivat olla varsin korkeat. Ongelmaksi j\xc3\xa4i viel\xc3\xa4 puuvarren halkeaminen. Sit\xc3\xa4 yritettiin ehk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 valamalla varren puoliv\xc3\xa4liin olka, jolloin saatiin olkakirves. Olka otti vastaan iskun eik\xc3\xa4 antanut puuvarren liikkua eteenp\xc3\xa4in. Kokeiltaessa t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kirvest\xc3\xa4, on senkin huomattu halkaisevan puuvarsia. Lopullinen ratkaisu varren halkeiluun oli putkikirves._NEWLINE_Reunuskirveen reunukset seuraavat litte\xc3\xa4n ter\xc3\xa4n varren molempien puolien kumpaakin reunaa. Reunus voi olla matala tai korkea, mik\xc3\xa4 vaikuttaa ter\xc3\xa4n varttamiseen. Laakater\xc3\xa4isen kirveen rinnalla k\xc3\xa4ytettiin reunuskirveit\xc3\xa4, ja kun laakakirveet h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t, k\xc3\xa4ytettiin reunuskirveen rinnalla my\xc3\xb6s olkakirveit\xc3\xa4. Kaikkialla ja kokoajan oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kivikirveit\xc3\xa4, joiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ylitti metallikirveiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n aina.\n_START_SECTION_\nLevi\xc3\xa4minen ja kirvestyypin ajoitus\n_START_PARAGRAPH_\nLaakakirveit\xc3\xa4, joissa oli mukana reunukset, tai siit\xc3\xa4 kehittyneit\xc3\xa4 korkeareunuksisia kirveit\xc3\xa4, esiintyi varhain V\xc3\xa4limeren it\xc3\xa4osissa tai sen it\xc3\xa4puolella. Levantissa, Mesopotamiassa ja nykyisess\xc3\xa4 Iranissa k\xc3\xa4ytettiin kuparisia reunuskirveit\xc3\xa4 5.- tai 4. vuosituhannella, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ajanjakso tunnetaan huonosti ja kirveen kehityskaari j\xc3\xa4\xc3\xa4 silt\xc3\xa4 ajalta tuntemattomaksi. Kirveet esiintyiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kuparisena viel\xc3\xa4 3200 eaa. Tutkimustilanteesta huolimatta n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuitenkin silt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 reunuskirveet olivat tulossa Anatoliaan 3800\xe2\x80\x933400 eaa., jolloin niit\xc3\xa4 esiintyi ainakin Anatolian it\xc3\xa4osissa, ja 3. vuosituhannen j\xc3\xa4lkeen niit\xc3\xa4 esiintyi my\xc3\xb6s L\xc3\xa4nsi-Anatoliassa._NEWLINE_Nykyisiss\xc3\xa4 Romaniassa ja Bulgariassa Tonavan alajuoksulla sek\xc3\xa4 Prutin ja Dnesterin varsilla, ja Karpaattien l\xc3\xa4nsipuolella Unkarissa, Slovakiassa ja Tsekeiss\xc3\xa4, k\xc3\xa4ytettiin kuparikirveit\xc3\xa4 piikirveiden rinnalla 4500\xe2\x80\x933800 eaa. Balkanin niemimaalla ja Mustameren l\xc3\xa4nsirannoilla on l\xc3\xb6ytynyt 3000\xe2\x80\x932500 eaa. ajoitettu k\xc3\xa4tk\xc3\xb6, miss\xc3\xa4 oli viel\xc3\xa4 ohuita kuparisia reunuskirveen teri\xc3\xa4. Romanian ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n pronssikausi alkoi Ezeron kulttuurissa 2500\xe2\x80\x932200 eaa., jolloin kaikki valmistus siirtyi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n pronssia._NEWLINE_Alpit ja niiden l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4, kuten esimerkiksi Pohjois-Italiassa ja Koillis-Ranskassa, otettiin laakakirveet ja reunuskirveet kuparisena k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n kivikirveiden rinnalle 3500 eaa. alkaen. Kuparinen reunuskirves oli \xc3\x96tzin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 neoliittisella kivikaudella noin 3300 eaa. ja pronssisena se oli yleisess\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 varhais- ja keskipronssikaudella eli noin 2200\xe2\x80\x932000 eaa. alkaen. Vuoteen 2500 eaa. menness\xc3\xa4 kuparinen ja matalareunuksinen reunuskirves levisi V\xc3\xa4limeren pohjoisrannoilla Pyreneille asti ja pohjoisessa It\xc3\xa4meren Pommernille asti. Ruotsin Malm\xc3\xb6st\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydetyss\xc3\xa4 Pilen k\xc3\xa4tk\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli 12 reunuskirvest\xc3\xa4 ja yksi laakakirves. Se on ajoitettu Skandinavian pronssikauden periodille I eli 1700\xe2\x80\x931500 eaa., jonka j\xc3\xa4lkeen tuonnin lis\xc3\xa4ksi sit\xc3\xa4 alettiin valmistamaan itsekin valamalla. Reunuskirves on ollut niin sanottu peruskirves, jota on k\xc3\xa4ytetty arkip\xc3\xa4iv\xc3\xa4n t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti 1000 eaa. asti._NEWLINE_Brittein saarilla metallikirveiden aika alkoi 2500\xe2\x80\x932200 eaa., jonka aikana kuparista valmistettujen kirveiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi ja tuli hiljalleen kivikirveiden rinnalle niiden arkik\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Pronssikirveet ilmaantuivat 2200 eaa. alkaen. Aluksi kirveet olivat laakakirveit\xc3\xa4, mutta niihin alettiin valaa pienet reunukset, joten t\xc3\xa4t\xc3\xa4 tyyppi\xc3\xa4 voidaan kutsua matalareunuksiseksi laakakirveeksi. Ne Stuart Needham on luokitellut luokkiin 1\xe2\x80\x934, kun t\xc3\xa4ysin kehittynyt reunuskirves (luokka 5) yleistyi 1800 eaa. alkaen. Niit\xc3\xa4 valmistettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n, vaikka noin 1700\xe2\x80\x931600 eaa. niiden rinnalle valmistettiin olkakirveit\xc3\xa4 muistattavia kirveit\xc3\xa4 (luokka 5B\xe2\x80\x935D). T\xc3\xa4ysin kehittyneet olkakirveet ilmaantuivat noin 1500 eaa. alkaen.'