b'\n_START_ARTICLE_\nByretti\n_START_PARAGRAPH_\nByretti on laboratoriov\xc3\xa4line, jota k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi titrauksessa vapauttamaan tarkkoja m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 nestem\xc3\xa4ist\xc3\xa4 reagenssia. Se on pitk\xc3\xa4, asteikolla varustettu sylinterim\xc3\xa4inen putkilo, jonka pohjalla on hana tai helmisuljin nesteen vapauttamista varten. Parhaimmillaan luokan A byretit kykenev\xc3\xa4t \xc2\xb1 0.05 cm\xc2\xb3 tarkkuuteen._NEWLINE_Ranskalainen kemisti Fran\xc3\xa7ois Antoine Henri Descroizilles kehitti vuonna 1791 ensimm\xc3\xa4isen byretin, joka muistutti enemm\xc3\xa4nkin asteikolla varustettua putkiloa. Joseph Louis Gay-Lussac kehitti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 edelleen asettamalla nestett\xc3\xa4 vapauttavan k\xc3\xa4rjen yl\xc3\xb6s sivulle, ja vakiinnutti ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 termit "pipetti" ja "byretti". Karl Friedrich Mohr loi nykyaikaisen byretin asettamalla sulkimella varustetun k\xc3\xa4rjen pohjaan.'