b'\n_START_ARTICLE_\nKiuru\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKiuru on ruskeanharmaa ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n vaatimaton lintu, joka tunnetaan laululennostaan: koiras nousee jopa 100 m:n korkeuteen ja laulaa syd\xc3\xa4mens\xc3\xa4 kyllyydest\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4laella on pieni t\xc3\xb6yht\xc3\xb6, jonka lintu kohottaa pystyyn ollessaan hermostunut tai valppaana. Koivet ovat vahvat ja takavarpaan kynsi hyvin pitk\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 on sopeutuma avomaalla k\xc3\xa4velemiseen._NEWLINE_\xc3\x84\xc3\xa4net muistuttavat laulusta poimituilta p\xc3\xa4tkilt\xc3\xa4: "driu", "priio", "kurrl". Varoittaa voimakkaasti "driy, dry-dry". Syysmuutolla voi kuulla kiuruparven \xc3\xa4\xc3\xa4ntely\xc3\xa4 \xc3\xb6iselt\xc3\xa4 taivaalta._NEWLINE_Kiurun pituus on 17 cm, siipien k\xc3\xa4rkiv\xc3\xa4li 35 cm, paino noin 40 g. Koiras on hieman naarasta kookkaampi._NEWLINE_Aikuisilla kiuruilla on sulkasato elo-syyskuussa. My\xc3\xb6s nuoret kiurut sulkivat t\xc3\xa4ydellisesti alkusyksyll\xc3\xa4, joten sulkasadon j\xc3\xa4lkeen ik\xc3\xa4luokkia ei voi en\xc3\xa4\xc3\xa4 erottaa toisistaan._NEWLINE_Vanhin suomalainen rengastettu kiuru on ollut 7 vuotta 8 kuukautta 13 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 vanha. Euroopan vanhin, Britteinsaarilla rengastettu kiuru, saavutti 9 vuoden ja 5 kuukauden i\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nEsiintyminen\n_START_PARAGRAPH_\nKiuru pesii Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Afrikan vuorilla. P\xc3\xa4\xc3\xa4osassa esiintymisaluettaan se on muuttolintu. Suomeen se palaa varhain kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ("Kuu kiurusta kes\xc3\xa4\xc3\xa4n..." ). L\xc3\xa4nsiosissa se on paikallismuuttaja siirtyen alavammille maille tai rannikoille. Suomessa kiuru pesii koko maassa, runsain se on lounaisessa pelto-Suomessa, harvinainen pohjoisimmassa Lapissa. Kiuru on paikoin voimakkaasti v\xc3\xa4hentynyt. Syysmuutto tapahtuu melko huomaamattomasti syys-lokakuussa. Joitakin yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4 vuosittain talvehtimaan. Suomalaiset kiurut talvehtivat L\xc3\xa4nsi-Euroopassa._NEWLINE_Suomen pesiv\xc3\xa4 kiurukanta on 300\xc2\xa0000\xe2\x80\x93400\xc2\xa0000 paria. Euroopan pesim\xc3\xa4kanta on suuruudeltaan 28\xe2\x80\x9335 miljoonaa paria, joista Britteinsaarilla 2,57 miljoonaa. Euroopan populaatio on kokonaisuudessaan 79\xe2\x80\x93160 miljoonaa yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. Euroopan maista kiuru puuttuu vain Islannista.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKiuru lent\xc3\xa4\xc3\xa4 korkealla avoimen viljelysmaan tai nummien p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Pesii yleisen\xc3\xa4 my\xc3\xb6s avosoilla, laitumilla ja matalakasvuisilla rantaniityill\xc3\xa4. Kiurua ei tavata pienill\xc3\xa4 mets\xc3\xa4pelloilla. Runsaimmillaan kiuru on salaojittamattomilla hein\xc3\xa4pelloilla ja laitumilla.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nPes\xc3\xa4 on matala kuoppa maassa, m\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tai ojanpenkalla, yleens\xc3\xa4 ylivuotisen hein\xc3\xa4n suojaama. Naaras tuo pes\xc3\xa4\xc3\xa4n kuivia heini\xc3\xa4 ja juuria. Kiuru munii 3\xe2\x80\x935, keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 4 munaa. Muninta alkaa Etel\xc3\xa4-Suomessa toukokuun alkupuolella. Useimmat kiuruparit pesiv\xc3\xa4t toistamiseen kes\xc3\xa4\xe2\x80\x93hein\xc3\xa4kuun vaihteessa. Naaras hautoo noin 11 vuorokautta. Poikasia ruokkivat molemmat emot, ja ne l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t pes\xc3\xa4st\xc3\xa4 lentokyvytt\xc3\xb6min\xc3\xa4 noin 10 vuorokauden ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4. Emot hoitavat niit\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 viikon-pari.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nSiemeni\xc3\xa4 ja versoja, matoja, etanoita, hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 ja niiden toukkia sek\xc3\xa4 kovakuoriaisia. Poikaset saavat vain el\xc3\xa4inravintoa.'