b'\n_START_ARTICLE_\n\xc4\xb0skenderun\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xb0skenderun sijaitsee V\xc3\xa4limeren rannikolla kohdalla, jossa etel\xc3\xa4n suuntainen rantaviiva k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy jyrk\xc3\xa4sti l\xc3\xa4nteen luoden \xc4\xb0skenderuninlahden ja n\xc3\xa4in suojatun satamapaikan. Kaupunkia ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i aina 1920-luvulla tehtyyn kuivattamiseen saakka suot, jotka tekiv\xc3\xa4t esimerkiksi malariasta jatkuvan ongelman.\n_START_SECTION_\nVarhainen historia\n_START_PARAGRAPH_\n\xc4\xb0skenderun perustettiin Aleksanteri Suuren kuoleman j\xc3\xa4lkeen ja kaupunki nimettiin h\xc3\xa4nen mukaansa monien muiden kaupunkien tapaan. Perustaja oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Seleukos I Nikator, joka kutsui kaupunkia nimell\xc3\xa4 Alexandreia kat Isson, joka latinalaistettiin my\xc3\xb6hemmin muotoon Alexandria ad Issum. Tuolloinen \xc4\xb0skenderun eli Alexandria sijaitsi nimitt\xc3\xa4in l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Issuksen kaupunkia, joka tuolloin oli pieni mutta varakas satamakaupunki. Se tunnettiin ehk\xc3\xa4p\xc3\xa4 satamaansa paremmin Issoksen taistelun tapahtumapaikkana. Issus sijaitsi vastaperustetusta kaupungista pohjoiseen ja sen etel\xc3\xa4puolella sijaitsi foinikialaisten aikanaan perustama Myriandus tai Myriandrus. \xc4\xb0skenderunin kasvaessa se syrj\xc3\xa4ytti molemmat n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kaupungeista ja ne kuihtuivat lopulta pois. Pian \xc4\xb0skenderunikin j\xc3\xa4i uuden Orontesjoen varrella olleen Seleucia Pieria -nimisen kaupungin varjoon. \xc4\xb0skenderun s\xc3\xa4ilyi pienen\xc3\xa4 kaupunkina Rooman ja sittemmin Bysnatin valtakunnan alaisuudessa. Vuonna 451 jaa. kaupunki l\xc3\xa4hetti edustajan Khalkedonin kirkolliskokoukseen.\n_START_SECTION_\nAleppon satama\n_START_PARAGRAPH_\nMuslimien tultua valtaan kaupunki oli pienentynyt l\xc3\xa4hes merkityksett\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi. 1300-luvun alussa el\xc3\xa4nyt maantieteilij\xc3\xa4 Abu al-Fida kirjoitti kaupungista mainiten, ett\xc3\xa4 se oli j\xc3\xa4lleenrakennettu kalifi Al-Wathiqin valtakaudella, mutta h\xc3\xa4nen omana aikanaan sen paikalla ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 edes kyl\xc3\xa4\xc3\xa4. Osmanien valtakunta valloitti Syyrian vuonna 1517 ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Aleppon kaupungista kasvoi suuri kaupan keskus. Tuolloin alueen t\xc3\xa4rkein satama oli Tripoli, mutta sen sijaintia pidettiin turvattomana. My\xc3\xb6s kulku Alepposta Tripoliin kesti v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kahdeksan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Aleppo tarvitsi n\xc3\xa4in l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 kaupunkia sijaitsevan sataman. \xc4\xb0skenderun rakennettiin lopulta eurooppalaisten kauppiaiden tarpeiden takia ja he tunsivat sittemmin kaupungin nimell\xc3\xa4 Scanderoon. Paikalle rakennettiin tulliasema vuonna 1593 ja siit\xc3\xa4 tuli Aleppon virallinen satama vuonna 1612. Kaupungin kautta vietiin Eurooppaan etenkin silkki\xc3\xa4. Kaupank\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4 huolimatta sen kasvua hidasti ep\xc3\xa4terveelliset olosuhteet kaupunkia ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivien soiden takia, sek\xc3\xa4 kurdi-, arabi- ja turkkilaispaimentolaisten ry\xc3\xb6st\xc3\xb6retket._NEWLINE_Aleppon merkitys kaupan keskuksena laski 1700-luvun puoliv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen, mik\xc3\xa4 vaikutti my\xc3\xb6s \xc4\xb0skenderunin kaupank\xc3\xa4ynnin v\xc3\xa4henemiseen. Kauppa elpyi 1800-luvulla Krimin sodan ja puuvillan kasvaneen viennin takia. Suot estiv\xc3\xa4t edelleen itse kaupungin kasvua ja paikkaa kuvailtiin "Syyrian parhaaksi satamaksi", sen kaupungin tai sataman kehitt\xc3\xa4miseen ei sijoitettu juurikaan ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tai rahaa. Kaupungin kehitt\xc3\xa4minen j\xc3\xa4i l\xc3\xa4hes yksinomaan ulkomaalaisten kauppiaiden sijoitusten varaan. Kaupungissa oli vuonna 1859 vain noin 1\xc2\xa0000 asukasta ja vuosisadan vaihteessa noin 7\xc2\xa0000. Ensimm\xc3\xa4inen maailmansota kasvatti kaupungin strategista merkityst\xc3\xa4. Sen valtausta ehdotettiin, mutta britit toteuttivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n suunnitelman sijaan Gallipolin maihinnousun. Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Osmanien valtakunta hajosi ja Franklin-Bouillonin sopimuksella \xc4\xb0skenderunista tuli osa Ranskan hallitsemaa Syyriaa. Kaupungista ja sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4st\xc3\xa4 alueesta tuli turkkilaisten autonominen alue. Sinne my\xc3\xb6s muutti suuri joukko armenialaisia, jotka seurasivat muualta Anatoliasta vet\xc3\xa4ytyvi\xc3\xa4 ranskalaisia. Ranskalaiset rakensivat kaupunkiin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkon - ja mik\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4 -, he kuivattivat sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t suot, mik\xc3\xa4 v\xc3\xa4hensi malariaa.\n_START_SECTION_\nNykyaika\n_START_PARAGRAPH_\nSyyskuussa 1936 Ranska ja Syyrian kansallismieliset solmivat sopimuksen, joka teki Syyriasta kansainliiton j\xc3\xa4senen. Mainintaa turkkilaisten autonomisesta alueesta ei sopimuksessa ollut ja t\xc3\xa4st\xc3\xa4 suivaantuneet turkkilaiset saivat neuvottelujen j\xc3\xa4lkeen liitetty\xc3\xa4 oman alueensa Osmanien valtakunnasta itsen\xc3\xa4istyneeseen Turkin tasavaltaan vuonna 1938. Turkki p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi rakentamaan toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen kaupunkiin viimein nykyaikaisen sataman. My\xc3\xb6hemmin kaupunkia ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4lle tehdasalueella on rakennettu omia erikoistuneita satamiaan. Nykyisin kaupunki on etel\xc3\xa4isin \xc4\xb0skenderuninlahtea ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4st\xc3\xa4 Mersinin kaupunkiin asti ulottuvasta satamien ketjusta.'