b'\n_START_ARTICLE_\nTunneli\n_START_PARAGRAPH_\nTunneli on yleens\xc3\xa4 vaakasuora tai jonkin verran vaakasuorasta poikkeava v\xc3\xa4yl\xc3\xa4, joka on puhkaistu kallion tai muun maa-aineksen l\xc3\xa4pi helpottamaan liikennett\xc3\xa4. Vastaavaa pystysuoraa tai hyvin jyrkk\xc3\xa4\xc3\xa4 reitti\xc3\xa4 kutsutaan yleens\xc3\xa4 tunnelin sijasta kuiluksi (esimerkiksi kaivoskuilujen ja -tunneleiden muodostama j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4).\n_START_SECTION_\nTunnelien rakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nTunneleita rakennetaan muun muassa poraamalla, r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja kaivamalla. Lis\xc3\xa4ksi voidaan joutua k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4liaikaisia tai pysyvi\xc3\xa4 maanvahvistusmenetelmi\xc3\xa4; v\xc3\xa4liaikaisista esimerkkin\xc3\xa4 voi mainita maaper\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4dytt\xc3\xa4misen ennen kaivamista, mit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin muun muassa Helsingin metroa rakennettaessa niin sanotun Kluuvin ruhjeen (entisen merenlahden paikalla oleva t\xc3\xa4ytt\xc3\xb6maa-alue Helsingin keskustan alla muun muassa rautatieaseman tienoilla) vahvistamiseksi kaivun mahdollistamiseksi._NEWLINE_Tunneli on usein vahvistettu sis\xc3\xa4puolelta betonivalulla, ruiskubetonoinnilla, ter\xc3\xa4s- tai puurakenteilla tai muilla vastaavilla tavoilla sen romahtamisen ja sein\xc3\xa4mist\xc3\xa4 irtoavien lohkareiden tai muun maa-aineksen putoamisen est\xc3\xa4miseksi. Joissain tapauksissa koko tunneli on umpinainen betoni- tai muu putki, kun maaper\xc3\xa4 on niin pehme\xc3\xa4\xc3\xa4, ettei sen l\xc3\xa4pi kaivettu reitti pysyisi sellaisenaan lainkaan avoimena.\n_START_SECTION_\nTunneleita Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa ei suhteellisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4isten ja loivien maaston korkeuserojen vuoksi ole tarvittu kovin mittavia liikennetunneleita. Tiet on yleens\xc3\xa4 rakennettu ylitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tai kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n maaston korkeuserot, tai kallioihin on puhkaistu avov\xc3\xa4yl\xc3\xa4t kallioleikkauksin. Suomen ensimm\xc3\xa4inen tietunneli on F\xc3\xa4rjsundin tunneli, joka valmistui Ahvenanmaalle vuonna 1980. Viime vuosina on p\xc3\xa4\xc3\xa4tieverkostolle rakennettu muutamia pitempi\xc3\xa4 tunneliosuuksia kuten esimerkiksi Hiidenkallion tunneli Espoossa, Karnaisten tunneli Lohjalla ja Vuosaaren tunneli Helsingiss\xc3\xa4. Tampereella marraskuussa 2016 avattu yli 2,3 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Tampereen rantatunneli on Suomen pisin maantietunneli. My\xc3\xb6s Helsinkiin on suunniteltu keskustan alittavaa pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 Keskustatunnelia. _NEWLINE_Rautateit\xc3\xa4 rakennettaessa on niiden suuremman tasaisuusvaatimuksen vuoksi ollut tunneleiden tarvetta herkemmin kuin teill\xc3\xa4. Pitempi\xc3\xa4 rautatietunneliosuuksia on Helsingin metron ohella Helsingin\xe2\x80\x93Turun ja J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n\xe2\x80\x93Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n rataosuuksilla. Suomen pisin rautatietunneli on Vuosaaren satamaradalla oleva Savion rautatietunneli. Suomen lyhin rautatietunneli on kallioon louhittu Paksuniemen tunneli Parikkalassa, sen pituus on vain noin 26 metri\xc3\xa4._NEWLINE_Suomen pisin tunneli ja tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti maailman toiseksi pisin yhten\xc3\xa4inen kalliotunneli on P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteest\xc3\xa4 vett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulle tuova P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nnetunneli, joka on 120 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4. Maailman pisin tunneli on 137-kilometrinen Delawaren vesitunneli Yhdysvalloissa.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nTunneli voi tarkoittaa my\xc3\xb6s n\xc3\xa4enn\xc3\xa4isyhteyksi\xc3\xa4 tietoliikenteess\xc3\xa4, esimerkiksi yrityksen eri toimipisteiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 olevaa suojattua yhteytt\xc3\xa4. Katso tarkemmin artikkelista VPN.'