b'\n_START_ARTICLE_\nId\xc3\xa4nniittyperhonen\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nId\xc3\xa4nniittyperhosen levinneisyysalue ulottuu Pyreneiden niemimaan pohjoisosista Keski-Eurooppaan, Suomeen ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kautta Siperiaan. Laji puuttuu muun muassa Euroopan etel\xc3\xa4isimmist\xc3\xa4 osista, Britteinsaarilta ja Skandinaviasta._NEWLINE_Id\xc3\xa4nniittyperhosesta on kuvattu alalaji Coenonympha glycerion iphioides (Espanjan niittyperhonen), joka esiintyy Pohjois-Espanjassa. Alalajia on pidetty my\xc3\xb6s itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 lajina Coenonympha iphioides._NEWLINE_Suomessa id\xc3\xa4nniittyperhonen esiintyy maan etel\xc3\xa4- ja keskiosissa ja satunnaisesti pohjoisempana, pohjoisin havainto on Torniosta. Lajia ei ole havaittu Manner-Ahvenanmaalla. Kanta on painottunut Kaakkois-Suomeen. Id\xc3\xa4nniittyperhonen on suhteellisen uusi tulokas Suomessa. Laji on levinnyt maahan kaakosta, jossa ensimm\xc3\xa4iset vakituiset kannat olivat 1800\xe2\x80\x931900-luvun vaihteessa.\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nId\xc3\xa4nniittyperhosen etusiiven pituus on nimialalajilla yleens\xc3\xa4 15\xe2\x80\x9318 mm. Suomessa on mitattu siipien k\xc3\xa4rkiv\xc3\xa4liksi 25\xe2\x80\x9333,5 mm. Naaraat ovat keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin koiraita kookkaampia. Siipien yl\xc3\xa4pinta on koirailla kastanjanruskea. Yl\xc3\xa4pinnalla ei ole koirailla yleens\xc3\xa4 silm\xc3\xa4t\xc3\xa4pli\xc3\xa4, mutta takasiivess\xc3\xa4 voi olla harvoin 1\xe2\x80\x932 pient\xc3\xa4 silm\xc3\xa4t\xc3\xa4pl\xc3\xa4\xc3\xa4. Naaraalla etusiiven yl\xc3\xa4puolen pohjav\xc3\xa4ri on kellanruskea ja sen ulkoreuna on tummempi. Takasiiven pohjav\xc3\xa4ri on tummanharmaa ja siin\xc3\xa4 saattaa olla 2\xe2\x80\x933 pient\xc3\xa4 silm\xc3\xa4t\xc3\xa4pl\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Alalaji Coenonympha glycerion iphioides on nimialalajia kookkaampi, etusiiven pituus on 17\xe2\x80\x9320 mm.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nId\xc3\xa4nniittyperhosen elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat niityt, pientareet ja mets\xc3\xa4nreunat. Nimialalaji esiintyy alangoilta noin 1\xc2\xa0700 metrin korkeuteen saakka. Espanjassa esiintyv\xc3\xa4 alalaji esiintyy ruohoisilla ja kivisill\xc3\xa4 yl\xc3\xa4nk\xc3\xb6mailla noin 1\xc2\xa0800 metrin korkeuteen saakka.\n_START_SECTION_\nLentoaika ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nLentoaika on yleens\xc3\xa4 kes\xc3\xa4\xe2\x80\x93hein\xc3\xa4kuussa yhten\xc3\xa4 sukupolvena. Laji talvehtii keskenkasvuisena toukkana.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukan ravintokasveja ovat nurmilauha (Deschampsia cespitosa), koiranhein\xc3\xa4 (Dactylis glomerata), helmik\xc3\xa4t (Melica), lehtolusteet (Brachypodium) ja sukap\xc3\xa4\xc3\xa4t (Cynosurus).'