b'\n_START_ARTICLE_\nTampereen yliopisto (1925\xe2\x80\x932018)\n_START_SECTION_\nKansalaiskorkeakoulu (1925\xe2\x80\x931930)\n_START_PARAGRAPH_\nYliopiston pohjana oleva korkeakoulu perustettiin Helsinkiin vuonna 1925 nimell\xc3\xa4 Kansalaiskorkeakoulu. Perustamisvuonna opiskelijoita oli 72, ja valittavina olivat sanomalehtimiestutkinto, hallinnollinen tutkinto ja osuustoimintatutkinto. Kansalaiskorkeakoulu ehti toimia t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 ainoastaan viisi vuotta, kun sen nimi muutettiin vuonna 1930 muotoon Yhteiskunnallinen korkeakoulu (YKK).\n_START_SECTION_\nYhteiskunnallinen Korkeakoulu (1930\xe2\x80\x931966)\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1930 toteutettiin yliopiston nimenmuutos Yhteiskunnalliseksi Korkeakouluksi. Nimenmuutoksen j\xc3\xa4lkeen tutkintovalikoima laajeni ja korkeakoulussa oli mahdollista opiskella sanomalehtitutkinto, hallinnollinen tutkinto, osuustoimintatutkinto, kunnallistutkinto, lastensuojelututkinto, lain\xc2\xadopillinen tutkinto sek\xc3\xa4 kansansivistystutkinto._NEWLINE_Korkeakoulussa oli lis\xc3\xa4ksi mahdollista suorittaa yhteis\xc2\xadkunta\xc2\xadtieteiden kandidaatin tutkinto. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 juontaa juurensa Suomen yliopistollisten tutkintojen yhteiskuntatieteiden koulutusalalla vallitseva p\xc3\xa4\xc3\xa4llekk\xc3\xa4isyys: yhteiskuntatieteiden-alkuiset tutkinnot olivat alkujaan Yhteiskunnallisesta korkeakoulusta ja valtiotieteen/-tieteiden-tutkinnot Helsingin yliopiston valtiotieteellisest\xc3\xa4 tiedekunnasta._NEWLINE_Yhteiskunnallista korkeakoulua kutsuttiin joskus \xe2\x80\x9dkirjailijoiden korkeakouluksi\xe2\x80\x9d, koska yli 70 suomalaisen kirjailijan on laskettu opiskelleen siell\xc3\xa4. Erityisesti n\xc3\xa4in oli koulun alkuaikoina 1920- ja 1930-luvuilla. YKK:ssa opiskelleita ja sittemmin kirjailijoina tunnettuja ovat olleet muun muassa Eino Hosia, Juhani Konkka, Oiva Paloheimo, Kerttu-Kaarina Suosalmi, Arvo Turtiainen ja Tatu Vaaskivi. Unto Kupiainen toimi YKK:ssa kotimaisen kirjallisuuden professorina ja vararehtorina._NEWLINE_Yhteiskunnallinen korkeakoulu sai vuonna 1933 oman talon Helsingin Kallioon Franz\xc3\xa9nin\xc2\xadkadulle. Yhteiskunnallisen korkeakoulun j\xc3\xa4lkeen talo tunnettiin Helsingin yliopiston Franz\xc3\xa9nia-rakennuksena, jossa toimivat pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Helsingin yliopiston sosiaalitieteiden laitokset._NEWLINE_Vuonna 1930 perustettiin taloudellis-yhteiskunnallinen opetusjaosto sek\xc3\xa4 hallinnollis-lainopillinen opetusjaosto. Opetusjaostot olivat korkeakoulussa v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myys, sill\xc3\xa4 korkeakoulun tarkoituksena oli tuottaa maahan ammatillisesti p\xc3\xa4tevi\xc3\xa4 toimihenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 my\xc3\xb6s muista kuin ylioppilaista \xe2\x80\x93 yliopistoon p\xc3\xa4\xc3\xa4syn edellytyksen\xc3\xa4 kun oli ylioppilastutkinto. Opetusjaostot s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n yliopistonkin rakenteissa aina 1990-luvulle saakka._NEWLINE_1940-luvulla tutkintovalikoima kasvoi. Vuonna 1942 perustetun huoltoty\xc3\xb6n opetusjaoston aineiksi tuli sosiaalihuoltajatutkinto (1942), nuorison\xc2\xadohjaaja\xc2\xadtutkinto (1945) ja vankeinhoitotutkinto (1949). Kirjastotutkinto perustettiin yhteiskuntatieteelliseen opetusjaostoon vuonna 1945, jolloin perustettiin my\xc3\xb6s yhteiskuntatieteellinen tutkimuslaitos._NEWLINE_Vuonna 1949 korkeakoulun akateeminen aines ryhmittyi yhteiskuntatieteelliseksi tiedekunnaksi. Tiedekunnassa suoritettiin ensimm\xc3\xa4inen yhteis\xc2\xadkunta\xc2\xadtieteiden lisensiaatin tutkinto vuonna 1953, ja ensimm\xc3\xa4inen tohtori valmistui vuonna 1955. Vuonna 1956 j\xc3\xa4rjestettiin ensimm\xc3\xa4inen maisteripromootio. Ensimm\xc3\xa4inen maisteri- ja tohtoripromootio j\xc3\xa4rjestettiin Tampereen-aikana vuonna 1965._NEWLINE_Ep\xc3\xa4virallisia keskusteluja Yhteiskunnallisen korkeakoulun siirt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 pois Helsingist\xc3\xa4 oli k\xc3\xa4yty 1950-luvun alkuvuosista l\xc3\xa4htien. Muuttoa puolsivat niin korkeakoulun taloudellinen tilanne kuin etenkin Helsingin yliopiston valtiotieteellisen tiedekunnan nuiva asenne sit\xc3\xa4 kohtaan. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1952 rehtori Yrj\xc3\xb6 Ruutu tiedusteli kirjeitse Tampereen kulttuuri- ja sivistystoimen apulaiskaupunginjohtajalta Erkki Lindforsilta, tunnettiinko Tampereella kiinnostusta koulun sijoittamiseen. Lindfors tarttui heti lujasti asiaan ja sai tuekseen oman puolueensa SDP:n Tampereen valtuustoryhm\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi kaksi n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4\xc3\xa4 tamperelaista kunnallispoliitikkoa, kokoomuksen Lauri Santam\xc3\xa4en ja SKDL:n Leo Suonp\xc3\xa4\xc3\xa4n omine taustajoukkoineen. Yksityisen\xc3\xa4 toimineen korkeakoulun hallitus ei kuitenkaan ollut yksimielinen muuttohankkeesta. Pitkien neuvottelujen j\xc3\xa4lkeen vuonna 1956 sovittiin laitoksen siirt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 Tampereelle, mik\xc3\xa4 toteutettiin vuonna 1960. Samana vuonna valmistui yliopiston p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus, jonka suunnitteli Toivo Korhonen._NEWLINE_Tampereella korkeakoulu alkoi laajentua. Vuonna 1964 perustettiin humanistinen tiedekunta ja vuonna 1965 taloudellis-hallinnollinen tiedekunta.\n_START_SECTION_\nTampereen yliopisto (1966\xe2\x80\x932018)\n_START_PARAGRAPH_\nYhteiskunnallisen Korkeakoulun nimi muuttui vuonna 1966 Tampereen yliopistoksi._NEWLINE_1960-luvun lopun opiskelijaradikalismi esiintyi Tampereen yliopistossa kiihke\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja s\xc3\xa4vylt\xc3\xa4\xc3\xa4n selvemmin \xc3\xa4\xc3\xa4rivasemmistolaisena kuin muissa Suomen yliopistoissa ja korkeakouluissa. Opiskelijoilla oli Tampereen yliopiston valtuuskunnassa nelj\xc3\xa4 edustajaa. Valtiokeskeinen suuntaus koulutus- ja kulttuuripolitiikassa johti 1960-luvun lopulta l\xc3\xa4htien yksityisin\xc3\xa4 toimineiden korkeakoulujen siirtymiseen valtion laitoksiksi, mik\xc3\xa4 Tampereen yliopiston osalta toteutui syksyll\xc3\xa4 1974. Kaupunginjohtaja Pekka Paavola vaati samaan aikaan yliopiston siirtymist\xc3\xa4 Hervantaan, mik\xc3\xa4 ei kuitenkaan toteutunut yliopiston oman vastustuksen vuoksi. Tampereen yliopiston siirtyminen valtion omistukseen merkitsi Tampereen kaupungin ja useiden yhteis\xc3\xb6jen my\xc3\xb6nt\xc3\xa4m\xc3\xa4n huomattavan taloudellisen tuen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymist\xc3\xa4. _NEWLINE_1970-luvun alusta l\xc3\xa4htien yliopisto laajentui. L\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellinen tiedekunta perustettiin 1972 ja kasvatustieteiden tiedekunta vuonna 1974. Vuonna 1974 yliopisto valtiollistettiin. Kielikeskus aloitti toimintansa vuonna 1976._NEWLINE_Yhteiskunnallinen, julkisen hallinnon ja sosiaaliturvan opetusjaokset yhdistettiin 1989 yhdeksi opetusjaostoksi, joka lopetettiin kokonaan vuonna 1998. Viimeisin laajennus yliopiston tiedekuntiin oli informaatiotieteiden tiedekunta, jonka toiminta alkoi vuonna 2001._NEWLINE_Useat Tampereen yliopiston rakennuksista nimettiin tunnettujen tamperelaisten suurmiesten mukaan: P\xc3\xa4\xc3\xa4talo, Linna, Virta ja Arvo._NEWLINE_Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto yhdistyiv\xc3\xa4t vuoden 2019 alussa uudeksi Tampereen yliopistoksi, joka on my\xc3\xb6s Tampereen ammattikorkeakoulun p\xc3\xa4\xc3\xa4omistaja. Uuden korkeakoulun nimeksi piti tulla Tampereen uusi yliopisto, englanniksi Tampere New University, mutta nimi peruttiin, ja nimeksi tuli lopulta Tampereen yliopisto, englanniksi Tampere University. Tarkoitusta varten perustettiin Tampereen korkeakoulus\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 20.4.2017.\n_START_SECTION_\nYhteiskuntatieteellinen tietoarkisto\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto (FSD, Finnish Social Science Data Archive, Finlands samh\xc3\xa4llsvetenskapliga dataarkiv) perustettiin vuonna 1999. Se palvelee tieteellist\xc3\xa4 tutkimusta ja opetusta valtakunnallisesti ja kansainv\xc3\xa4lisesti. Se arkistoi ja v\xc3\xa4litt\xc3\xa4\xc3\xa4 koti- ja ulkomaisia s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isi\xc3\xa4 tutkimusaineistoja tutkimusta, opetusta ja opiskelua varten. Yksikk\xc3\xb6 oli Tampereen yliopiston erillinen laitos._NEWLINE_Tietoarkiston teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 on edist\xc3\xa4\xc3\xa4 tieteen avoimuutta, l\xc3\xa4pin\xc3\xa4kyvyytt\xc3\xa4, tiedon kumuloitumista ja olemassa olevan tiedon tehokasta tutkimusk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. Vuonna 2008 toteutetussa ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Suomen kansallisen tason tutkimuksen infrastruktuurien nykytilan selvityksess\xc3\xa4 todettiin, ett\xc3\xa4 Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto on yksi 24 olemassa olevasta kansallisen tason tutkimusinfrastruktuurista. Yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto sai vuoden 2010 alussa oikeuden k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 rinnakkaisnime\xc3\xa4 Suomen yhteiskuntatieteellinen tietoarkisto.\n_START_SECTION_\nViestint\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nYliopiston ulkoista viestint\xc3\xa4\xc3\xa4 hoiti muun muassa Aikalainen-lehti. Yliopiston suojissa toimi my\xc3\xb6s Radio Moreeni.\n_START_SECTION_\nAlumnitoiminta\n_START_PARAGRAPH_\nTampereen yliopiston Alumni ry. on perustettu 1987. Yhteyksi\xc3\xa4 yliopiston ja entisten opiskelijoiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4v\xc3\xa4 Tampereen yliopiston Alumni on Suomen vanhin yliopiston alumniyhdistys. Yhdistyksen puheenjohtaja on Juha Kostiainen._NEWLINE_Keulakuvakseen eli alumnimeritukseksi Alumni ry. on kutsunut ansioituneita yliopiston kasvatteja. T\xc3\xa4llaisina alumnil\xc3\xa4hettil\xc3\xa4it\xc3\xa4 Tampereen yliopiston kasvateista ovat olleet vuorollaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Kalevi Sorsa, maaherra Pirjo Ala-Kapee, Altian p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja Veikko Kasurinen, Kansallisoopperan johtaja P\xc3\xa4ivi K\xc3\xa4rkk\xc3\xa4inen ja yhteiskuntatieteiden maisteri Simo Frang\xc3\xa9n.'