b'\n_START_ARTICLE_\nAktinium\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAktiniumin l\xc3\xb6ysi ranskalainen kemisti Andr\xc3\xa9-Louis Debierne erottaessaan pikiv\xc3\xa4lkkeest\xc3\xa4 uraania Pariisissa vuonna 1899. My\xc3\xb6s Friedrich Oskar Giesel riippumattomasti havaitsi aktiniumin 1902, ja totesi sen olevan lantaanin kaltaista ainetta. H\xc3\xa4n nimesi l\xc3\xb6yt\xc3\xb6ns\xc3\xa4 emaniumiksi, koska se l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 "emanaatioita" (s\xc3\xa4teily\xc3\xa4). Aktiniumin moderni nimi, kuten my\xc3\xb6s aktinoidien sarjan nimikin, on per\xc3\xa4isin kreikan kielen s\xc3\xa4dett\xc3\xa4 tai s\xc3\xa4teily\xc3\xa4 tarkoittavasta sanasta aktinos (\xce\xb1\xce\xba\xcf\x84\xce\xb9\xce\xbd\xce\xbf\xcf\x82).\n_START_SECTION_\nFysikaaliset ominaisuudet\n_START_PARAGRAPH_\nAktinium on pehme\xc3\xa4, hopeanvalkoinen metalli. Sen tiheys on 10,07\xc2\xa0g/cm\xc2\xb3. Sulamispiste on 1\xc2\xa0227\xc2\xa0\xc2\xb0C ja arvioitu kiehumispiste 3\xc2\xa0200\xc2\xb1300\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nHydridit\n_START_PARAGRAPH_\nAktiniumille tunnetaan ainakin hydridi AcH\xe2\x82\x82. On ennustettu ett\xc3\xa4 aktiniumin hydridit AcH\xe2\x82\x81\xe2\x82\x80, AcH\xe2\x82\x81\xe2\x82\x82, AcH\xe2\x82\x81\xe2\x82\x86 suuren paineen alaisina olisivat huoneenl\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan suprajohteita, koska niiden Tc on paljon suurempi kuin H3S-suprajohteen, mahdollisesti noin 250\xc2\xa0K.\n_START_SECTION_\nEsiintyminen luonnossa\n_START_PARAGRAPH_\nLuonnossa aktiniumia l\xc3\xb6ytyy v\xc3\xa4h\xc3\xa4isi\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 uraanimalmista \xc2\xb2\xc2\xb2\xe2\x81\xb7Ac isotooppina. Sen pitoisuuden arvioidaan olevan maankuoressa 5,7\xc2\xb710\xe2\x81\xbb\xc2\xb9\xe2\x81\xb0\xc2\xa0ppm, josta on laskettu teoreettiseksi isotoopin kokonaisvarastoksi maankuoressa 1,4\xc2\xb710\xe2\x81\xb4 tonnia. Isotooppia \xc2\xb2\xc2\xb2\xe2\x81\xb5Ac on l\xc3\xb6ydetty viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4t\xc3\xa4kin pienempi\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4  brasilialaisesta monatsiitista, jossa se esiintyy yhdess\xc3\xa4 toriumin isotoopin \xc2\xb2\xc2\xb3\xc2\xb2Th kanssa._NEWLINE_Merivedess\xc3\xa4 aktiniumia on \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Sen aiheuttama radioaktiivisuus maailman meriss\xc3\xa4 on eri arvioiden mukaan 0,83\xe2\x80\x9390\xc2\xa0mBq/m\xc2\xb3 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Isotooppia \xc2\xb2\xc2\xb2\xe2\x81\xb7Ac on k\xc3\xa4ytetty geokemiallisena merkkiaineena tutkittaessa syv\xc3\xa4nmeren veden virtauksia ja sekoittumista.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nAktinium on 150 kertaa radioaktiivisempi kuin radium, mik\xc3\xa4 tekee siit\xc3\xa4 arvokkaan neutronil\xc3\xa4hteen, muutoin sill\xc3\xa4 ei ole merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 teollista k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_\xc2\xb2\xc2\xb2\xe2\x81\xb7Ac isotooppia on k\xc3\xa4ytetty avaruusluotainten radioisotooppisissa termos\xc3\xa4hk\xc3\xb6generaattoreissa._NEWLINE_\xc2\xb2\xc2\xb2\xe2\x81\xb5Ac-isotooppia k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteess\xc3\xa4 tuottamaan vismutti-213-isotooppia tai sit\xc3\xa4 voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 yksin radioimmunoterapiassa.\n_START_SECTION_\nTerveysvaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka \xc2\xb2\xc2\xb2\xe2\x81\xb7Ac on itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 heikko beetas\xc3\xa4teilij\xc3\xa4, sen hajoamissarjassa on viisi nopeasti hajoavaa \xce\xb1-s\xc3\xa4teilij\xc3\xa4\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 tekee isotoopista merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti radioaktiivisen. Potentiaalisilta terveysvaikutuksiltaan aktinium-227:n s\xc3\xa4teily on suunnilleen yht\xc3\xa4 vaarallinen kuin plutoniumin. Pienikin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, etenkin elimist\xc3\xb6\xc3\xb6n joutuessaan, muodostaa vakavan terveysriskin aktiniumin suuren s\xc3\xa4teilyn vuoksi. Aktiniumilla ei ole mit\xc3\xa4\xc3\xa4n osaa el\xc3\xa4vien organismien kannalta. Luonnossa esiintyvien eritt\xc3\xa4in v\xc3\xa4h\xc3\xa4isten m\xc3\xa4\xc3\xa4rien lis\xc3\xa4ksi aktiniumia voi olla ydinvoimaloiden s\xc3\xa4teileviss\xc3\xa4 osissa ja tutkimuslaboratorioissa tai muissa poikkeuksellisissa oloissa. Vaaralliselle m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lle aktiniumia luonnossa ei voi altistua.'