b'\n_START_ARTICLE_\nPreeriaturpiaali\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKooltaan preeriaturpiaali on 19\xe2\x80\x9326\xc2\xa0cm, ja koiraat ovat naaraita kookkaampia. Lajin p\xc3\xa4\xc3\xa4 on v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n harmahtavan ruskea ja silm\xc3\xa4kulma on keltainen. Koiraalla on lis\xc3\xa4ksi valkoinen viiksijuova. Selk\xc3\xa4 on v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n ruskea, ja siin\xc3\xa4 on tihe\xc3\xa4sti tummempia juovia. Preeriaturpiaalin rinta ja yl\xc3\xa4vatsa ovat v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n kirkkaan keltaiset. Rinnan poikki kulkee V-muotoinen musta juova, joka on vahvempi koirailla kuin naarailla. Linnun alavatsa on ruskehtava. Nuorilla preeriaturpiaaleilla on musta maski. Preeriaturpiaalin nokka on melko pitk\xc3\xa4 ja ohut, pyrst\xc3\xb6 on lyhyt ja jalat pitk\xc3\xa4t. Ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n preeriaturpiaali muistuttaa huomattavasti huilupreeriaturpiaalia (Sturnella neglecta), joka eroaa sel\xc3\xa4n tihe\xc3\xa4mm\xc3\xa4n raidoituksen perusteella. Huilupreeriaturpiaalin laulu on my\xc3\xb6s melodisempaa ja monimutkaisempaa kuin preeriaturpiaalilla.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPreeriaturpiaalin levinneisyysalue ulottuu Kanadan etel\xc3\xa4osista Yhdysvaltain it\xc3\xa4osiin ja paikoitellen my\xc3\xb6s luoteisosiin, Keski-Amerikkaan ja Kolumbiaan, Venezuelaan, Guyanaan, Surinameen, Ranskan Guayanaan ja Brasilian pohjoisosiin. Linnun elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat monenlaiset ruohomaat, hein\xc3\xa4pellot, niityt, golfkent\xc3\xa4t, ja levinneisyysalueensa l\xc3\xa4nsireunalla laji el\xc3\xa4\xc3\xa4 korkeampaa ruohikkoa kasvavilla preerioilla. Osa linnuista muuttaa talveksi etel\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi, ja niit\xc3\xa4 tavataan monenlaisista avoimista ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ist\xc3\xa4._NEWLINE_Kansainv\xc3\xa4linen luonnonsuojeluliitto luokittelee preeriaturpiaalin silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi lajiksi. Sukukypsi\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4 on arvioitu olevan maailmanlaajuisesti 37 miljoonaa. Varsinkin Pohjois-Amerikassa vuosien 2005-2015 tilastot osoittavat yksil\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n nopeaa pienenemist\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 takia laji on silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nPreeriaturpiaalin ravinto vaihtelee vuodenajoittain. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ne sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa hy\xc3\xb6nteisten toukkia, kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kovakuoriaisia ja hein\xc3\xa4sirkkoja ja syksyll\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 talvisia siemeni\xc3\xa4 ja hedelmi\xc3\xa4. Laji voi sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 my\xc3\xb6s petoel\xc3\xa4imilt\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4neit\xc3\xa4 haaskoja. Ravintonsa lintu etsii maasta.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nPreeriaturpiaalit muodostavat syksyisin ja talvisin l\xc3\xb6yhi\xc3\xa4 parvia, joissa ei ole vallitsevaa arvoj\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4. Parvissa voi olla mukana my\xc3\xb6s huilupreeriaturpiaaleja. Pesimisalueilleen koiraat saapuvat maaliskuulla ja valtaavat itselleen reviirin, jota ne puolustavat toisia koiraita vastaan. Naaraat saapuvat muutamaa viikkoa my\xc3\xb6hemmin._NEWLINE_Preeriaturpiaalien pesim\xc3\xa4kausi kest\xc3\xa4\xc3\xa4 maaliskuulta elokuulle, ja kaudessa on kaksi pesint\xc3\xa4\xc3\xa4. Koiraat voivat pesi\xc3\xa4 samanaikaisesti kahden tai kolmen naaraan kanssa, mutta naarailla on vain yksi koiras koko pesim\xc3\xa4kauden ajan. Naaras rakentaa pes\xc3\xa4n ruohoista ruohikon suojaan. Pes\xc3\xa4 on usein katettu, ja siin\xc3\xa4 voi olla tunnelimainen sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynti. Naaras munii kauden aikana kuudesta nelj\xc3\xa4\xc3\xa4ntoista valkoista punaruskeapilkullista munaa, joita vain se hautoo. Koiras avustaa kuoriutuneiden poikasten ruokinnassa.'