b'\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi (Lammi)\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 1 340 ha ja se on 10,1 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 3,9 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvi sijoittuu it\xc3\xa4-l\xc3\xa4nsisuuntaan ja j\xc3\xa4rvenselk\xc3\xa4 on keskelt\xc3\xa4 levein ja kummassakin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 on kapeammat lahdelmat. J\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus on 102,9 metri\xc3\xa4 mpy. J\xc3\xa4rven tilavuudeksi on luotaamalla saatu 199\xc2\xa0400\xc2\xa0tuhatta\xc2\xa0m\xc2\xb3. Sen keskisyvyys on 14,8 metri\xc3\xa4 ja suurin syvyys on 85,0 metri\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 perusteella se luokitellaan Suomen nelj\xc3\xa4nneksi syvimm\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4rveksi. Syvin kohta sijaitsee aivan j\xc3\xa4rven leveimm\xc3\xa4n kohdan luoteispuolella. Sen leveimm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kohdalla aivan saarten l\xc3\xa4nsipuolella on koko ajan yli 20 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Saaria on karttojen mukaan 17, joista kaksi ovat yli hehtaarin, 9 ovat yli aarin ja loput alle aarin kokoisia. Saarten yhteispinta-ala on 10,4 ha ja niiden rantaviivan yhteispituus on 3,7 kilometri\xc3\xa4. Eniten saaria on Etolan saarien ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvensel\xc3\xa4n keskipaikkeilla sen etel\xc3\xa4puolella. Etolansaaria on nelj\xc3\xa4, joista suurimmat ovat Lammas-, Kallio- ja Koivusaari ja nimett\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 luotona maakuntien v\xc3\xa4linen rajamerkki. Niist\xc3\xa4 pohjoiseen on suuri Lamminsaari ja sen seuralaisena kallioinen Pikkusaari. Etolansaarien etel\xc3\xa4puolella sijaitsevat Hiidenluoto ja pieni luoto sek\xc3\xa4 S\xc3\xa4rk\xc3\xa4nk\xc3\xa4rjen edustalla kolme pient\xc3\xa4 luotoa. Idemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 on Hevosluoto ja kauempana toisena rajasaarena Lylysaari._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 37 kilometri\xc3\xa4. Rantojen yleisilmeet vaihtelevat suuresti. V\xc3\xa4lill\xc3\xa4 rannat ovat jyrkki\xc3\xa4, mutta v\xc3\xa4liin mahduu my\xc3\xb6s matalia rantoja. Matalien rantojen suojavy\xc3\xb6hykkeiden takana aukeavat peltomaisemat, mutta j\xc3\xa4rven yleisilme on mets\xc3\xa4inen. Rannasta saattaa v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kohota korkeita m\xc3\xa4ki\xc3\xa4, kuten esimerkiksi kaakkoisrannan Sammalistonm\xc3\xa4ki, joka kohoaa 40 metri\xc3\xa4 vedenpinnan yl\xc3\xa4puolelle, ja samaa tekev\xc3\xa4t pohjoisella vastarannalla muutamat m\xc3\xa4et sek\xc3\xa4 lounais- ja etel\xc3\xa4puolen jyrk\xc3\xa4t rannat. Rannoille on rakennettu toista sataa vapaa-ajan asuntoa, mutta rannassa on vain muutama maatila. Pohjoisrannalla Ronnissa sijaitsee entinen Ronnin keskuslaitos.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi kuuluu Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Vanajan reitin valuma-alueella Teuronjoen valuma-alueeseen. Se jaetaan viel\xc3\xa4 P\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rven alueeseen, johon j\xc3\xa4rvi itsekin kuuluu. Se on er\xc3\xa4s Vanajaveden reitin latvaj\xc3\xa4rvist\xc3\xa4, joka laskee H\xc3\xa4meenkosken, K\xc3\xa4rk\xc3\xb6l\xc3\xa4n, H\xc3\xa4meenlinnan (aiemmin Lammin) ja Hausj\xc3\xa4rven alueilla virtaavan Teuronjoen kautta Mommilanj\xc3\xa4rveen H\xc3\xa4meenlinnan (aiemmin Lammin) ja Hausj\xc3\xa4rven rajalla, josta vedet edelleen virtaavat Puujoen kautta Kernaalanj\xc3\xa4rveen Janakkalassa._NEWLINE_J\xc3\xa4rven it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Rantalanlahteen laskee Mustajoki, jokka on eri osissa erilaisia nimityksi\xc3\xa4. Putulassa, miss\xc3\xa4 Isojoki ja V\xc3\xa4h\xc3\xa4joki yhtyv\xc3\xa4t toisiinsa, alkaa alajuoksun osuus, jonka yl\xc3\xa4osaa kutsutaan Putulanjoeksi ja toista kilometri\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin Mustajoeksi. V\xc3\xa4h\xc3\xa4joki on lyhyempi haara ja jonka nimitys yl\xc3\xa4juoksulla on Koskurinjoki, joka saa alkuunsa Viitailan Likosista. Isojoen haara on pitempi ja sen nimi ylemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 on Arrajoki ja siit\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 ylemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 R\xc3\xa4nsk\xc3\xa4l\xc3\xa4noja. Se toimii monin paikoin rajajokena Kanta-H\xc3\xa4meen ja P\xc3\xa4ij\xc3\xa4t-H\xc3\xa4meen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Se saa vetens\xc3\xa4 kumpuilevan maaston soilta ja lukuisista pikkulammista._NEWLINE_It\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4helle Lieslahden kupeeseen laskee Sammalistonjoki, jonka nimi keskijuoksulla on Luhdanjoki ja yl\xc3\xa4juoksulla Liesjoki. Se tuo tihe\xc3\xa4sti ojitettun Pinnolansuon kuivatusvesi\xc3\xa4 ja se on samalla suon takana J\xc3\xa4rventaustalla sijaitsevan Sairakkalanj\xc3\xa4rven laskuoja._NEWLINE_J\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Pappilanlahteen laskevat Oitenkyl\xc3\xa4n ja Jahkolan alueelta L\xc3\xb6ytynoja ja Koiransuolenoja. Pappilanlahden suun etel\xc3\xa4rantaan laskee pieni Ty\xc3\xb6rinoja, joka tuo Laaviosuon kuivatusvesien lis\xc3\xa4ksi Ty\xc3\xb6j\xc3\xa4rven ja Kalliolammin vedet. Lahden vastarannalle Kaunisniemen leirikeskuksen l\xc3\xa4helle laskee Kahtlammin lyhyt laskuoja._NEWLINE_J\xc3\xa4rven pohjoisrantaan Ronnissa laskee Haarajoki, joka on nimens\xc3\xa4 mukaisesti monihaarainen. Laustilanpuro tuo tihe\xc3\xa4sti ojitetun Kuurnasuon kuivatusvesi\xc3\xa4. Luitunoja tuo Luitunsuon ja Kuurikan peltojen kuivatusvesi\xc3\xa4. Kuurikanj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 tuleva p\xc3\xa4\xc3\xa4uoma ottaa vastaa muutaman pienen haaraojan. Kuurikanj\xc3\xa4rveen laskee Mustianjoki, jonka valuma-alueella on yli 10 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4. Niist\xc3\xa4 huomattavin on Tev\xc3\xa4nti.\n_START_SECTION_\nLuontoarvoja\n_START_PARAGRAPH_\nKoska P\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi on erikoisen syv\xc3\xa4, siihen j\xc3\xa4i j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden sulaessa reliktin\xc3\xa4 joitakin eli\xc3\xb6it\xc3\xa4, joita ei muualla tavata. Er\xc3\xa4s sellinen on j\xc3\xa4ttikatka, joka on 4,5\xc2\xa0cm pitk\xc3\xa4. Se ja muut planktoneli\xc3\xb6t ovat t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 kalojen ravintoa._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rven Pappilanlahden rannalla entisess\xc3\xa4 pappilassa sijaitsee Helsingin yliopiston Lammin biologinen asema, jonka erityisen tutkimustoiminnan kohteena P\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi on ollut pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nHopeakallion kalliomaalaus sijaitsee 550 metri\xc3\xa4 Raivolank\xc3\xa4rjest\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen. Vuoden 1855\xe2\x88\x921856 Kalmbergin kartastossa j\xc3\xa4rven nimi kirjoitettiin "Paa j\xc3\xa4rvi". Sen rannoilla vaihtelivat mets\xc3\xa4t ja niityt toisiaan ja torppien lis\xc3\xa4ksi rannan tuntumassa sijaitsivat vain pohjoisrannalla  Kauppilan kartano (ruots. Kauppila g\xc3\xa5rd) ja j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 pappila. Etolan saaret muodostivat silloin kolme erillist\xc3\xa4 saarta. Sama tilanne toistui 1950 julkaistussa peruskartassa, mutta seuraavassa kartassa vuodelta 1965 saaret olivat jo maatuneet yhteen. Ilmi\xc3\xb6 on selitett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvenlaskulla.'