b'\n_START_ARTICLE_\nKi\xc5\xbei\n_START_PARAGRAPH_\nKi\xc5\xbei (ven. \xd0\x9a\xd0\xb8\xd0\xb6\xd0\xb8) on puukirkoistaan tunnettu \xc3\x84\xc3\xa4nisen saari Karjalan tasavallassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Runsaan viiden kilometrin pituinen ja alle 800 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 saari on Unescon maailmanperint\xc3\xb6kohde. Ki\xc5\xbein suojelualue on puolestaan 500 neli\xc3\xb6kilometrin laajuinen, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaatiotasolla hyv\xc3\xa4ksytty luonnon- ja kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n suojelualue, joka kattaa paljon Ki\xc5\xbein saarta laajemman alueen._NEWLINE_Hallinnollisesti saari kuuluu Suurlahden maalaiskuntaan. Saaren museotoiminnot siirtyiv\xc3\xa4t Karjalan tasavallalta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n valtiolle vuonna 2001._NEWLINE_Ki\xc5\xbei on Karjalan tasavallan merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 matkailukohteita ja suosittu koko Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n laajuisesti. Ki\xc5\xbeiin on nopea yhteys kantosiipialuksella Petroskoista, jonne on matkaa noin 70\xc2\xa0kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKi\xc5\xbein maailmanperint\xc3\xb6alue\n_START_PARAGRAPH_\nKi\xc5\xbein saaren sijainti Karjalan tasavallassa_NEWLINE_\xc3\x84\xc3\xa4nisell\xc3\xa4 sijaitseva Ki\xc5\xbein pogostan maailmanperint\xc3\xb6alue (60\xc2\xa0ha) on perustettu maailmankuulun puukirkkoryhm\xc3\xa4n s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4miseksi. Ainutlaatuista rakennuskantaa t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4v\xc3\xa4t ortodoksiset rukoushuoneet eli tsasounat, perinteiset karjalaistalot, aitat, myllyt, pajat, savusaunat sek\xc3\xa4 runsas vanha esineist\xc3\xb6. Museosaari on kuulunut vuodesta 1990 Unescon maailmanperint\xc3\xb6luetteloon._NEWLINE_Ki\xc5\xbein kokonaisuuden ytimen\xc3\xa4 ovat Kristuksen kirkastumisen (Preobra\xc5\xbeenie) ja Jumalansynnytt\xc3\xa4j\xc3\xa4n suojeluksen (Pokrova) kirkot sek\xc3\xa4 niihin liittyv\xc3\xa4 kellotorni. T\xc3\xa4yspuinen Kristuksen kirkastuksen kirkko on rakennettu vuonna 1714. Sen 22 haapapaanuista kupolia loistavat hopeisina, eik\xc3\xa4 sen rakentamiseen ole k\xc3\xa4ytetty ainuttakaan rautanaulaa. Alun perin Kristuksen kirkastuksen kirkko rakennettiin kes\xc3\xa4kirkoksi. Kirkko on ollut turisteilta suljettu vuodesta 1980 asti. Korjauksen suunnitellaan valmistuvan vuonna 2018._NEWLINE_Preobra\xc5\xbeenien kirkon vierell\xc3\xa4 on Pokrovan kirkko. Sen rakentamisajankohtana pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n vuotta 1764, mutta siit\xc3\xa4 kiistell\xc3\xa4\xc3\xa4n viel\xc3\xa4. Rakenteeltaan Pokrovan kirkko eroaa Preobra\xc5\xbeenien kirkosta, mutta rakentajien onnistui yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 molemmat kirkot ja my\xc3\xb6hemmin viel\xc3\xa4 kellotornikin yhdeksi kokonaisuudeksi._NEWLINE_L\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 sijaitsee 1300-luvulla rakennettu Lazar Muromilaisen kirkko, joka tunnetaan my\xc3\xb6s Lasaruksen kuolleista her\xc3\xa4tt\xc3\xa4misen kirkkona. Se on vanhin puurakennustaiteen muistomerkki Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Tsasouna siirrettiin Ki\xc5\xbein saarelle vuonna 1960 \xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4rannalla sijaitsevasta Muromin luostarista. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 tsasounaa paikalliset asukkaat pitiv\xc3\xa4t ihmeit\xc3\xa4 tekev\xc3\xa4n\xc3\xa4. Ki\xc5\xbein ulkomuseoon kuuluu monta muutakin tsasounaa. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ovat arkkienkeli Mikaelin tsasouna (1600\xe2\x80\x931700-luku), Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen (Uspenie) tsasouna (1600\xe2\x80\x931700-luku), Kristus K\xc3\xa4sitt\xc3\xa4tehty -ikonin tsasouna (1600\xe2\x80\x931700-luku) ja Pietarin ja Paavalin tsasouna (1600-luku).\n_START_SECTION_\nIkonit\n_START_PARAGRAPH_\nKi\xc5\xbein museon kokoelmassa on kaikkiaan 579 ikonia 1500\xe2\x80\x931800-luvuilta, niiden joukossa on muun muassa Kristuksen-ikoni, Aabrahamin ja Saaran el\xc3\xa4m\xc3\xa4 - ja Pyh\xc3\xa4n Sosiman ja Savvatin el\xc3\xa4m\xc3\xa4 Solovetskissa -ikonit. Pyhitt\xc3\xa4j\xc3\xa4t munkki Sosima Solovetskilainen ja munkki Savvati Solovetskilainen olivat Solovetskin luostarin perustajia yhdess\xc3\xa4 erakkomunkki Herman Solovetskilaisen kanssa. Sosima syntyi Tolvuja-kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Ki\xc5\xbein saaren l\xc3\xa4hell\xc3\xa4._NEWLINE_Museo on avannut Internetiss\xc3\xa4 virtuaalisen ikonostaasin, jonka nimen\xc3\xa4 on Kolmen vuosisadan pituinen taival. Kokoelmaan kuuluu puolisataa arvokasta pyh\xc3\xa4inkuvaa 1500\xe2\x80\x931700-luvuilta. Ikonit ovat per\xc3\xa4isin 22-kupolisesta Kristuksen kirkastuksen kirkosta, Karjalan vanhimmasta kirkosta Lasaruksen kirkosta ja arkkienkeli Mikaelin tsasounasta. Virtuaaliseen kokoelmaan on tallennettu 25 ikonia Kristuksen kirkastuksen kirkon nelirivisest\xc3\xa4 ikonostaasista, joka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 101 ikonia. Verkosta l\xc3\xb6ytyy my\xc3\xb6s tietoja kirkkojen historiasta ja sis\xc3\xa4kuvasta._NEWLINE_Nykyisin sis\xc3\xa4lle p\xc3\xa4\xc3\xa4see arkkienkeli Mikaelin tsasounaan. Lasaruksen kirkkoa voi katsella vain ulkopuolelta. My\xc3\xb6s Kristuksen kirkastumisen kirkko on suljettu peruskorjauksen takia. Vanhoja ikoneja voi katsella aitoina vain yhdeks\xc3\xa4nkupolisessa Jumalan\xc3\xa4idin kirkossa, joka on saaren toiseksi tunnetuin n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyys.\n_START_SECTION_\nHistoria ja nykyisyys\n_START_PARAGRAPH_\nKi\xc5\xbein museosaari sijaitsee \xc3\x84\xc3\xa4nisen saariryhm\xc3\xa4n keskell\xc3\xa4, ja se on saanut nimens\xc3\xa4 kisoista (karjalan kielell\xc3\xa4 ki\xc5\xbei). Saaresta muodostui jo 1400-luvulla alueellinen keskus eli pogosta. Museoalue avattiin vuonna 1966. Ki\xc5\xbein saari toimii historiallis-arkkitehtuurisena ja etnografisena museona. Se on Karjalan tasavallan suurimpia n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4, ja siell\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s Karjalan historiaan, arkkitehtuuriin ja etnografiaan liittyvi\xc3\xa4 tapahtumia.\n_START_SECTION_\nKi\xc5\xbein suojelualue\n_START_PARAGRAPH_\nKi\xc5\xbein saari kuuluu laajempaan 22.syyskuuta 1989 tehdyll\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaation tasolla suojeltuun Ki\xc5\xbein suojelualueeseen (laajuus 500\xc2\xa0km\xc2\xb2 eli 50\xc2\xa0000\xc2\xa0ha). Siell\xc3\xa4 on monenlaisia rauhoitettuja puulajeja, lintuja ja el\xc3\xa4imi\xc3\xa4, ja saaristossa on s\xc3\xa4ilynyt valtavien kuusien metsikk\xc3\xb6. Luonnonpuistossa j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n ekologisia vene- ja k\xc3\xa4velyretki\xc3\xa4 (kasvitieteellisi\xc3\xa4, geologisia sek\xc3\xa4 ornitologisia), joiden kesto vaihtelee nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 tunnista pariin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n.'