b'\n_START_ARTICLE_\nStabiilisuuden saari\n_START_PARAGRAPH_\nStabiilisuuden saari, vakaussaareke (engl. Island of stability) on termi ydinfysiikassa, joka kuvaa mahdollisia alkuaineita, joilla on tietty m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 protoneja ja neutroneja. Protonien ja neutronien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 kutsutaan "maagisiksi luvuiksi" (eng. "magic numbers"). T\xc3\xa4m\xc3\xa4 mahdollistaa tiettyjen transuraanien isotooppien olevan vakaampia, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 ne hajoa niin nopeasti._NEWLINE_Idean "saaresta" keksi yhdysvaltalainen ydinkemisti Glenn Theodore Seaborg. Hypoteesin mukaan atomin ydin, nuklidi, koostuu kuorista samalla tavalla kuin elektroniverho koostuu elektronikuorista. Molemmissa tapauksissa kuoret ovat energiatasoja, jotka ovat verrattain l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 toisiaan. Kahden erillisen energiatason v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on Seaborgin hypoteesin mukaan suhteellisen suuri aukko. Kun neutronit ja protonit t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tietyn kuoren atomin ytimess\xc3\xa4, nukleonien sidosenergia saavuttaa minimins\xc3\xa4, ja ydin on stabiilimpi eik\xc3\xa4 hajoa niin nopeasti kuin isotoopit, joilla n\xc3\xa4it\xc3\xa4 kuoria ei ole t\xc3\xa4ytetty._NEWLINE_Tietylle kuorelle mahtuu vain tietty m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 protoneja ja neutroneja. Lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 tietylle kuorelle mahtuvista nukleoneista sanotaan "maagisiksi luvuiksi". Yksi mahdollinen maaginen luku neutroneille on 184, ja sit\xc3\xa4 vastaavia protonin maagisia lukuja ovat 114, 120 ja 126, mik\xc3\xa4 tarkoittaisi sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kaikkein kest\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t isotoopit olisivat flerovium-298, unbinilium-304 ja unbiheksium-310.\n_START_SECTION_\nEp\xc3\xa4stabiilisuuden meri\n_START_PARAGRAPH_\nEp\xc3\xa4stabiilisuuden meri (engl. Sea of instability) on nimitys ydinfysiikassa, joka kuvaa alkuaineiden joukkoa, jossa alkuaineet ovat hyvin ep\xc3\xa4vakaita ja niiden puoliintumisaika on alle mikrosekunti tai jopa alle nanosekunnin.'