b'\n_START_ARTICLE_\nJuho Talvitie\n_START_PARAGRAPH_\nJuho Simo Talvitie (k\xc3\xa4ytti Saksassa oloaikanaan peitenime\xc3\xa4 Tallwitz), (13. toukokuuta 1887 Lapua - 1. huhtikuuta 1950) oli suomalainen j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riel\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4eversti. H\xc3\xa4nen vanhempansa olivat maanviljelij\xc3\xa4 Matti Fredrik Talvitie ja Amanda Justiina M\xc3\xa4ki-Kihni\xc3\xa4. H\xc3\xa4net vihittiin avioliittoon vuonna 1926 Alma Elina M\xc3\xa4kel\xc3\xa4n kanssa. Pappi, kirjailija ja p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja Simo Talvitie oli heid\xc3\xa4n poikansa.\n_START_SECTION_\nOpinnot\n_START_PARAGRAPH_\nTalvitie k\xc3\xa4vi seitsem\xc3\xa4n luokkaa Kokkolan suomalaista yhteiskoulua ja kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen reaalilyseosta vuonna 1907 ja liittyi Etel\xc3\xa4-Pohjalaiseen osakuntaan. Opintojaan h\xc3\xa4n jatkoi Saksassa Hannoverin el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikorkeakoulussa ja Sveitsiss\xc3\xa4 Bernin yliopiston el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisess\xc3\xa4 tiedekunnassa talvilukukauden vuosina 1910\xe2\x80\x931911. H\xc3\xa4n suoritti Hannoverissa el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikandidaattitutkinnon vuonna 1910 ja el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rintutkinnon vuonna 1912 ja sai el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin paperit Suomessa vuonna 1912. H\xc3\xa4n oli vuosina 1923\xe2\x80\x931926 opiskelemassa ulkomailla l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen opintojensa lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n oli kuunteluoppilaana suomalaisille upseereille j\xc3\xa4rjestetyill\xc3\xa4 sotakorkeakoulukursseilla Berliiniss\xc3\xa4 vuosina 1923\xe2\x80\x931925. H\xc3\xa4n suoritti l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen kandidaattitutkinnon vuonna 1923 ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen loppututkinnon Berliinin yliopistossa vuonna 1926.\n_START_SECTION_\nNuoruusvuodet\n_START_PARAGRAPH_\nTalvitie ty\xc3\xb6skenteli opintojensa j\xc3\xa4lkeen Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin hevosjalostusyhdistysten liiton konsulenttina ja sihteerin\xc3\xa4 vuosina 1912 \xe2\x80\x93 1913 sek\xc3\xa4 Lapuan kunnan el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin\xc3\xa4 vuosina 1913\xe2\x80\x931916, mist\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 h\xc3\xa4net erotettiin 8. marraskuuta 1916 Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4, koska oli osallistunut j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikkeeseen v\xc3\xa4rv\xc3\xa4rin\xc3\xa4 Pohjanmaalla ja joutui pakenemaan santarmeja Merenkurkun yli Ruotsiin maaliskuussa 1916.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikausi\n_START_PARAGRAPH_\nTalvitie jatkoi pakomatkaansa Ruotsista edelleen Saksaan, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n liittyi vapaaehtoisena sotilaskoulutusta antavan j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoona 27:n 1. konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikomppaniaan 21. maaliskuuta 1916. H\xc3\xa4n otti osaa taisteluihin ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 maailmansodassa Saksan it\xc3\xa4rintamalla Misse-joella ja Riianlahdella, mist\xc3\xa4 h\xc3\xa4net komennettiin 6. marraskuuta 1916 el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4upseeriksi it\xc3\xa4rintamalla toimineeseen 6. Reservidivisioonan hevossairaalaan. _NEWLINE_Saksan it\xc3\xa4rintamalta h\xc3\xa4net siirrettiin l\xc3\xa4nsirintamalle divisioonan mukana huhtikuussa vuonna 1917 Verduniin, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli edelleen el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4kintiiupseerina divisioonan hevossairaalassa. L\xc3\xa4nsirintamalta h\xc3\xa4net palautettiin takaisin pataljoonan yhteyteen elokuussa 1917 ja komennettiin Riikaan sijoitettuun kentt\xc3\xa4hevossairaalaan joulukuussa 1917 ja oli teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 aina siihen saakka kun h\xc3\xa4net kotiutettiin muun pataljoonan mukana helmikuussa 1918.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeinen aika\n_START_PARAGRAPH_\nSis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen Talvitie siirtyi Suomen senaatin sota-asiaintoimituskunnan el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4osaston (tunnettiin my\xc3\xb6hemmin nimell\xc3\xa4 Sotaministeri\xc3\xb6n el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4osasto) toimistop\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi, mist\xc3\xa4 h\xc3\xa4net siirrettiin edelleen 1. tammikuuta 1921 Ratsuv\xc3\xa4kiprikaatin el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riksi. Sotav\xc3\xa4en yliel\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riksi h\xc3\xa4net nimitettiin 19. tammikuuta 1927 ja h\xc3\xa4net m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin samalla toimimaan 6. helmikuuta 1931 alkaen puolustusministeri\xc3\xb6n el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4toimiston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. Sotav\xc3\xa4en hevoshuollon tarkastajaksi (yliremonttiupseeri) h\xc3\xa4net nimitettiin 1. tammikuuta 1927.\n_START_SECTION_\nTalvi- ja jatkosota\n_START_PARAGRAPH_\nTalvitie osallistui talvisotaan armeijan yliel\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin\xc3\xa4 ja hevoshuollon tarkastaja, miss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 jatkoi my\xc3\xb6s v\xc3\xa4lirauhan aikana. Jatkosodan puhjettua h\xc3\xa4net siirrettiin Kotijoukkojen yliel\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riksi, miss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli sodan loppuun saakka, jolloin siirtyi puolustusministeri\xc3\xb6\xc3\xb6n, miss\xc3\xa4 toimi puheenjohtajana useassa ministeri\xc3\xb6n asettamassa toimikunnassa. H\xc3\xa4net on haudattiin Lapuan j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rihautaan.\n_START_SECTION_\nOpetustoimet\n_START_PARAGRAPH_\nTalvitie toimi hippologian tuntiopettajana Kadettikoulussa vuosina 1919\xe2\x80\x931921 ja 1927\xe2\x80\x931928.\n_START_SECTION_\nLuottamustoimet\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen upseeriliiton johtokunnan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 Talvitie toimi vuonna 1920 ja j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 valtion komiteassa, joka vuosina 1920\xe2\x80\x931921 valmisti asetusehdotuksen tarttuvien kotiel\xc3\xa4intautien ehk\xc3\xa4isemisest\xc3\xa4 sotalaitoksessa. Berliinin suomalaisen ylioppilasyhdistyksen perustajana ja puheenjohtajana vuosina 1924\xe2\x80\x931926 sek\xc3\xa4 Berliinin ulkomaalaisten ylioppilasyhdistysten valtuuskunnan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi vuosina 1924\xe2\x80\x931926. Hevostalous-lehden toimituskunnan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi vuodesta 1928 alkaen._NEWLINE_H\xc3\xa4n toimi puheenjohtaja valtioneuvoston asettamassa komiteassa, joka vuosina 1928\xe2\x80\x931929 valmisti ehdotuksen armeijan ja maatalouden tarkoitusperi\xc3\xa4 palvelevan hevossiittolan perustamisesta maahan sek\xc3\xa4 kantaeskadroonien siirt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 sen yhteyteen. Puolustusministeri\xc3\xb6n vuonna 1930 asettamien armeijan ratsastusopetuksen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llist\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4mist\xc3\xa4 suunnitelleiden sek\xc3\xa4 ajo-ohjes\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4 ja hevoshuoltok\xc3\xa4sikirjaa laatineiden toimikuntien puheenjohtajana h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s toimi. Valtion hevossiittolan rakennustoimikunnan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi vuosina 1931\xe2\x80\x931938 ja lain edellytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n\xc3\xa4 siittolan johtokunnan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 vuodesta 1937 alkaen. Talvitie toimi my\xc3\xb6s valtioneuvoston vuonna 1936 asettaman niin sanotun palveluskoirakomitean puheenjohtajana ja 1938 asetetun niin sanotun hevosvarustekomitean j\xc3\xa4senen\xc3\xa4. J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliiton Helsingin alaosaston puheenjohtajana h\xc3\xa4n toimi vuosina 1939\xe2\x80\x931950 ja j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliiton johtokunnan j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 vuodesta 1950.'