b'\n_START_ARTICLE_\nHelmi Karjalainen\n_START_PARAGRAPH_\nHelmi Charlotta Karjalainen (14. kes\xc3\xa4kuuta 1879 Lepp\xc3\xa4virta \xe2\x80\x93 1951 Kuopio) oli kuopiolainen opettaja, yhteiskunnallinen vaikuttaja ja naisasianajaja. H\xc3\xa4n pani alkuun Minna Canthin patsashankkeen._NEWLINE_Karjalaisen vanhemmat olivat opettajat Pentti Karjalainen ja Lotti Cantell. Karjalainen valmistui opettajaksi 1901. H\xc3\xa4n oli Kansaopetuslaitosten opettajaneuvosto j\xc3\xa4sen vuodesta 1918, Suomen naisliiton Kuopion osaston puheenjohtaja vuodesta 1907 kaikkiaan 45 vuotta ja Kuopion kaupungin raittiuslautakunnan puheenjohtaja._NEWLINE_Karjalainen lausui julkisessa puheessaan kerran sellaista, mik\xc3\xa4 kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Nikolai Bobrikovin mukaan oli majesteettirikos. Bobrikov antoi kouluhallitukselle m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen antaa Karjalaiselle muistutus. Kirjailija Guss Mattsson antoi siit\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 pakinassaan Hufvudstadsbladetissa h\xc3\xa4nelle nimen Karjalan kirkas helmi (Karelens \xc3\xa4kta p\xc3\xa4rla). Suomen itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4 kouluhallitus perui muistutuksen kirjallisesti Karjalaiselle l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjeess\xc3\xa4._NEWLINE_Karjalainen toimi opettajana vuodesta 1901 useissa kuopiolaisissa kouluissa. Saatuaan valtakirjan ylemm\xc3\xa4n kansakoulun opettajaksi 1908 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli vakinainen opettaja. Naisasiassa h\xc3\xa4nelle oli erityisen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 naispappeus. H\xc3\xa4n oli Kuopion kaupunginvaltuuston j\xc3\xa4sen yli 20 vuotta ja osallistui sosiaaliseen ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n niin sanottuna k\xc3\xb6yh\xc3\xa4inkaitsijana. H\xc3\xa4n oli Kuopion kansakoulunopettajien johtokunnassa ensimm\xc3\xa4inen nainen, ja 1919\xe2\x80\x931924 h\xc3\xa4n oli valtakunnallisen opettajaneuvoston j\xc3\xa4sen._NEWLINE_Karjalainen oli Nuorsuomalaisen puolueen, my\xc3\xb6hemmin Edistyspuolueen, j\xc3\xa4sen, ja h\xc3\xa4n oli muutamia kertoja kansanedustajaehdokas. Tuulikki Ritvanen luonnehtii h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 Naisten \xc3\x84\xc3\xa4ni -kirjoituksessaan laillisuustaistelijaksi ja kulttuuriliberaaliksi._NEWLINE_Naisten \xc3\x84\xc3\xa4ni -lehden kyselyss\xc3\xa4 1929 "Mik\xc3\xa4 teki Teist\xc3\xa4 naisasianaisen?" Karjalainen kertoi k\xc3\xa4yneens\xc3\xa4 ainoana tytt\xc3\xb6n\xc3\xa4 poikakansakoulun ja lukeneensa itkien Minna Canthin Ty\xc3\xb6miehen vaimon moneen kertaan. Kun Suomalainen Naisliitto 1907 perustettiin, h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti \xc3\xa4itins\xc3\xa4 kanssa perustamiskokoukseen, ja \xc3\xa4iti perusti Naisliiton osaston kotipit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Karjalainen itse kirjoitti runsaasti artikkeleita Naisten \xc3\x84\xc3\xa4ni -lehteen._NEWLINE_Kun Kuopiossa ryhdyttiin hankkeisiin Minna Canthin patsaan saamiseksi, Naisliitto halusi patsaan Helsinkiin. Varoja kuitenkin alkoi Kuopiossa kerty\xc3\xa4, ja luonnoksia patsaaksi tuli jo ennen kuin niit\xc3\xa4 ehdittiin pyyt\xc3\xa4\xc3\xa4, joukossa muun muassa Viivi Vallgrenin ehdotus. Valituksi tuli kuitenkin lapinlahtelaisen kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4n Eemil Halosen luonnos. Patsas tuli vuonna 1937 Kuopion Maljapuron puistoon, joka kunnostettiin ja nimettiin Minna Canthin puistoksi. Patsashankkeen toteutumisessa Helmi Karjalaisella oli muistokirjoituksen mukaan leijonan osa.'