b'\n_START_ARTICLE_\nJeremy Bentham\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nBentham syntyi Spitalfieldsiss\xc3\xa4 Lontoossa varakkaaseen tory-perheeseen. H\xc3\xa4n oli lapsinero, jo taaperona h\xc3\xa4net l\xc3\xb6ydettiin is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 p\xc3\xb6yd\xc3\xa4n \xc3\xa4\xc3\xa4rest\xc3\xa4 lukemasta moniosaista Englannin historiaa. Kolmivuotiaana h\xc3\xa4n alkoi opiskella latinaa. Yksitoistavuotiaana h\xc3\xa4n luki er\xc3\xa4\xc3\xa4n kurtisaanin oikeustaistelusta. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n kertoi sen kokemuksen naisten alistetusta asemasta innostaneen h\xc3\xa4net uudistajaksi. H\xc3\xa4n valmistui Oxfordista vuonna 1766 ja toimi juristina mutta turhautui Englannin lain ep\xc3\xa4johdonmukaisuuteen._NEWLINE_Ajan mittaan h\xc3\xa4nen ajatuksensa ja kirjoituksensa saivat huomiota, vaikuttivat poliittisiin puolueisiin ymp\xc3\xa4ri maailmaa ja ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nelle laajan oppilaspiirin. Oppilaisiin kuului James Mill, jonka pojan kummised\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n ryhtyi. Kaksikko kasvatti pojasta yhdess\xc3\xa4 lapsineron ja merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n liberaalifilosofin nimelt\xc3\xa4 John Stuart Mill._NEWLINE_Ranskan vallankumouksessa Bentham oli aatteellinen taustavaikuttaja kirjeenvaihtonsa kautta, mutta kun h\xc3\xa4net vuonna 1792 valittiin maan kunniakansalaiseksi, h\xc3\xa4n esitti paheksuntansa jakobiinien k\xc3\xa4siin p\xc3\xa4\xc3\xa4tyneen vallankumouksen muuttumisesta v\xc3\xa4kivaltaiseksi._NEWLINE_Vuonna 1823 Bentham ja John Stuart Mill perustivat Westminster Review -lehden filosofisen radikalismin \xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattajaksi. Lehteen kirjoitti my\xc3\xb6hemmin Edwin Chadwick, josta Bentham toivoi turhaan ty\xc3\xb6lleen jatkajaa._NEWLINE_Ihmisen\xc3\xa4 Benthamia on kuvattu v\xc3\xa4rikk\xc3\xa4\xc3\xa4ksi ja omaper\xc3\xa4iseksi, sulkeutuneeksi mutta yst\xc3\xa4v\xc3\xa4lliseksi ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4nmy\xc3\xb6nteiseksi. H\xc3\xa4n puuttui ep\xc3\xa4kohtiin intohimoisesti ja jopa ep\xc3\xa4k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisen pikkutarkasti._NEWLINE_Bentham vaati koulutusta tarjottavan my\xc3\xb6s niille, jotka eiv\xc3\xa4t olleet varakkaita tai eiv\xc3\xa4t kuuluneet anglikaaniseen kirkkoon (Oxford ja Cambridge vaativat molempia)._NEWLINE_Benthamin ruumista s\xc3\xa4ilytet\xc3\xa4\xc3\xa4n (h\xc3\xa4nen testamenttinsa mukaisesti) "omakuvaksi" (auto-icon) kutsutussa lasikaapissa Lontoon University Collegessa, joka oli ensimm\xc3\xa4inen h\xc3\xa4nen kriteerins\xc3\xa4 t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt yliopisto, ja toisinaan h\xc3\xa4net tuodaan "osallistumaan" julkisiin tilaisuuksiin. Kaapissa s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4misen mahdollistaa testamentin toinen kohta, jossa ruumis m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n vuorattavaksi oljilla. Sen j\xc3\xa4lkeen se oli puettava vaatteisiin ja asetettava kaappiin. Yliopiston satavuotisjuhlassa vuonna 1926- ja 150-vuotisjuhlissa vuonna 1976 se vietiin osallistumaan yliopistoneuvoston kokoukseen, joka totesi, ett\xc3\xa4 se on l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 mutta ei \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4. Yliopiston mukaan on pelkk\xc3\xa4 myytti, ett\xc3\xa4 omakuva antaisi ratkaisevan \xc3\xa4\xc3\xa4nen tasatulokseen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyviss\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nestyksiss\xc3\xa4._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4n palsamointi ei onnistunut, ja se vaurioitui, ja siksi ruumiille valmistettiin vahap\xc3\xa4\xc3\xa4. Oikeaa p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilytettiin kaapissa ruumiin vieress\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4 kuitenkin joutui useasti opiskelijakepposten kohteeksi, ja se varastettiin useita kertoja. Nykyisin p\xc3\xa4\xc3\xa4 on varastoitu muualle.\n_START_SECTION_\nTeokset\n_START_PARAGRAPH_\nBentham julkaisi vuonna 1776 anonyymisti kirjoituksensa "Fragment on Government". Siin\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kritisoi Blackstonen "Commentaries"-kirjoitusta ja tuli n\xc3\xa4in lordi Shelburnen tietoisuuteen. Vuonna 1780 ilmestyi Introduction to Principles of Morals and Legislation ja vuonna 1787 Koron vapauden puolustus, joka sai korkos\xc3\xa4\xc3\xa4ntely\xc3\xa4 kannattaneen Adam Smithin muuttamaan mielt\xc3\xa4\xc3\xa4n. Bentham teki my\xc3\xb6s lukuisia pieni\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n ehdotuksia. N\xc3\xa4ihin kuuluu Panopticon (suom. Panoptikon), jossa h\xc3\xa4n ehdottaa paitsi parannuksia vankilaan, my\xc3\xb6s keinon valvoa vankeja v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6kunnalla, mit\xc3\xa4 on my\xc3\xb6hemmin pidetty jatkuvan tarkkailun vertauskuvana (ks. Michel Foucault). T\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 Benthamin my\xc3\xb6hempi\xc3\xa4 teoksia olivat Discourse on Civil and Penal Legislation (1802), Punishments and Rewards (1811), Parliamentary Reform Catechism (1817) ja A Treatise on Judicial Evidence. H\xc3\xa4nen luotettu yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4, poliitikko John Bowring toimitti h\xc3\xa4nen yksitoistaosaiset kootut teoksensa (1843)._NEWLINE_Tietosanakirjan (1906) mukaan Bentham vastusti ankarasti "taikauskoista" kunnioitusta kaikenlaisia vanhoja "ennakkoluuloja" kohtaan, jotka h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n est\xc3\xa4v\xc3\xa4t inhimillist\xc3\xa4 onnellisuutta.\n_START_SECTION_\nUtilitarismi\n_START_PARAGRAPH_\nBenthamin on joskus v\xc3\xa4itetty olleen ensimm\xc3\xa4inen ja suurin filosofinen radikaali. H\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 esitti oikeudellisia ja sosiaalisia uudistuksia ett\xc3\xa4 loi etiikan, jolla perusteli n\xc3\xa4m\xc3\xa4. Utilitarismin periaatteita olivat jo muut liberaalit esitt\xc3\xa4neet, mutta Bentham systematisoi ne koherentiksi moraalikoodiksi._NEWLINE_Utilitarismin mukaan tuli pyrki\xc3\xa4 "suurimpaan onnellisuuteen mahdollisimman monelle" (fraasi oli jo Hutchesonin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4) eli maksimoida yhteenlaskettu onnellisuus. Benthamin mukaan kaikki: miehet, naiset, lapset, k\xc3\xb6yh\xc3\xa4t, vammaiset, erirotuiset, eriuskoiset, jopa el\xc3\xa4imet, olivat samanarvoisia. John Stuart Mill nimesi aatteen ja kehitti sit\xc3\xa4 edelleen muun muassa teoksessaan Utilitarismi (1863), joidenkuiden mielest\xc3\xa4 t\xc3\xa4ydelliseksi, toisten mielest\xc3\xa4 taas h\xc3\xa4n aristokratisoi sen, mit\xc3\xa4 kuvaa Millin sitaatti: "onneton Sokrates on arvokkaampi kuin onnellinen sika"._NEWLINE_Bentham ei yleens\xc3\xa4 suoraan puhunut vapaudesta, koska h\xc3\xa4n ei mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n osannut muotoilla k\xc3\xa4sitett\xc3\xa4 riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n selke\xc3\xa4sti, vaan piti utilitarismia ohjenuoranaan. Toisaalta h\xc3\xa4nen johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksens\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 olivat pitk\xc3\xa4lti, joskaan eiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4ysin, liberaaleja._NEWLINE_Jotkut "naiivit utilitaristit" ovat ehdottaneet, ett\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 teoreettisessa tilanteessa, jossa yhden yksil\xc3\xb6n kidutus toisi suunnattomasti enemm\xc3\xa4n onnea muille kuin k\xc3\xa4rsimyst\xc3\xa4 t\xc3\xa4lle, kidutus olisi oikeutettua. Kuten P. J. Kelly on huomauttanut kirjassaan Utilitarianism and Distributive Justice: Jeremy Bentham and the Civil Law, Bentham kannatti t\xc3\xa4llaisten yksil\xc3\xb6nvapauden rikkomusten kieltoa lailla, koska sellaiset lait luovat ihmisille turvallisuuden, joka on suuremman onnen perusta. Kellyn mukaan Bentham ei kannattanut muutaman uhrausta monen onneksi (t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ei pid\xc3\xa4 tulkita \xc3\xa4\xc3\xa4rimmilleen: h\xc3\xa4n kannatti perint\xc3\xb6veroa ja maltillista sosiaaliturvaa)._NEWLINE_Bentham ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n pit\xc3\xa4nyt naiivia hedonismia toimivana tien\xc3\xa4 kest\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n onneen, ainakaan ihmisen kaltaisille \xc3\xa4lyllisille olennoille, mutta silti utilitarismi on ollut jatkuvasti kritiikin kohteena muun muassa "korkeaa moraalista siveellisyytt\xc3\xa4" vaativien konservatiivien taholta._NEWLINE_Benthamin yksinkertainen ja tasa-arvoinen ihmisk\xc3\xa4sitys oli liikaa monelle romantiikan ihmisk\xc3\xa4sityksen omaksuneelle, jotka halveksivat kaikkea normaalia ja keskinkertaista. My\xc3\xb6s Karl Marx kritisoi Benthamia muun muassa sanoin: tuo 1800-luvun tavallisen porvarij\xc3\xa4rjen typer\xc3\xa4n pikkumainen, l\xc3\xb6yh\xc3\xa4suinen oraakkeli - - mit\xc3\xa4 naiivimman kuivasti h\xc3\xa4n edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 uudenaikainen poroporvari - - on normaali-ihminen. Ei Bentham edellytt\xc3\xa4nyt kenelt\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n kansanhuveissa viihtymist\xc3\xa4, h\xc3\xa4n vain hyv\xc3\xa4ksyi sen. Keskeinen jakolinja oli my\xc3\xb6s siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Marx puhui Hegelin tavoin yhteis\xc3\xb6n edusta, kun taas Bentham ei tunnustanut valtiolle mit\xc3\xa4\xc3\xa4n ylitsek\xc3\xa4yv\xc3\xa4\xc3\xa4 etua, vaan katsoi valtion ainoaksi teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi kansalaistensa palvelemisen: "Ent\xc3\xa4 sitten yhteis\xc3\xb6n etu, mit\xc3\xa4 se on? \xe2\x80\x93 Sen muodostavien j\xc3\xa4senten etujen summa."\n_START_SECTION_\nFeminismi\n_START_PARAGRAPH_\nBenthamia on sanottu "ensimm\xc3\xa4iseksi feministiksi". Yli kymmenen vuotta ennen kuin Mary Wollstonecraft julkaisi uraauurtavan teoksensa Vindication of the Rights of Women (1792), naisille tasa-arvoa vaatinut Bentham oli kirjoittanut naisten "orjamaisesta" asemasta l\xc3\xa4hes kaikkialla maailmassa. Bentham vaati naisille my\xc3\xb6s oikeutta \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4\xc3\xa4 ja olla ehdokkaina vaaleissa sek\xc3\xa4 oikeutta avioeroon. H\xc3\xa4n kritisoi sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 naisilta vaadittiin paljon tiukempaa seksuaalimoraalia kuin miehilt\xc3\xa4. My\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen oppilaansa J. S. Mill on yh\xc3\xa4 tunnustettu feminismin uranuurtaja. _NEWLINE_Teoksessaan Introduction to the Principles of Morals and Legistlation Bentham arvosteli jyrk\xc3\xa4sti sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 monissa maissa naisten oikeuksia ev\xc3\xa4ttiin v\xc3\xa4itt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n olevan henkisesti kehittym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4mpi\xc3\xa4 kuin miehet. Benthamin koko poliittinen her\xc3\xa4tys tapahtuikin h\xc3\xa4nen kiinnostuttuaan 11-vuotiaana naisten oikeuksista.\n_START_SECTION_\nHomoseksuaalisuuden puolustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nBentham oli ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 filosofeja, jotka halusivat poistaa homoseksuaalisuuden kiellon ja sallia tasa-arvoiset oikeudet homoseksuaaleille. Kahdessa postuumisti julkaistussa esseess\xc3\xa4\xc3\xa4n (kirjoitettu 1785 ja 1814) h\xc3\xa4n esitti yksityiskohtaisen loogisen argumentaation homoseksuaalisten suhteiden stigmatisointia vastaan._NEWLINE_Essee "Offences Against One\'s Self" puolusti homoseksuaalisuuden dekriminalisointia. Kirjoitus julkaistiin vasta vuonna 1931, koska sen katsottiin kirjoitushetkell\xc3\xa4 uhanneen yleist\xc3\xa4 moraalia. Vaikka Bentham kirjoitti homoseksuaalisuuden olevan "ep\xc3\xa4normaali taipumus", kirjoitus tuomitsi yhteiskunnan reaktion asiaan, jonka Bentham sanoi olevan yksityinen asia - yhdynt\xc3\xa4\xc3\xa4n pakottamista vastaan oli jo muita lakeja._NEWLINE_Bentham oli naimaton. H\xc3\xa4n aikoi kahdesti naimisiin, mutta ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kerralla h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 esti liiton ja toisessa nainen ei suostunut.'