b'\n_START_ARTICLE_\nTNT\n_START_SECTION_\nOminaisuudet ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTNT ei ole erityisen suorituskykyinen r\xc3\xa4j\xc3\xa4hde. Sen tiheys on 1,64 g/cm\xc2\xb3 ja r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysnopeus 6940 m/s. Sen kemiallinen vakaus, kohtalainen iskun- ja kitkankest\xc3\xa4vyys ja valettavaksi riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n alhainen sulamispiste (80,8 \xc2\xb0C) tekev\xc3\xa4t siit\xc3\xa4 kuitenkin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tavoiltaan hyvin monipuolisen etenkin sotilask\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. TNT:n happivajaus on \xe2\x80\x9374\xc2\xa0%, mist\xc3\xa4 johtuen sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 yhdess\xc3\xa4 happipitoisemman ammoniumnitraatin kanssa amatoliksi kutsuttuna seoksena on ollut yleist\xc3\xa4. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n "r\xc3\xa4j\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4lt\xc3\xa4 voimaltaan" eli brisanssiltaan vaikuttavammat nitroamiinit, kuten HMX ja RDX, ovat kuitenkin p\xc3\xa4\xc3\xa4osin korvanneet amatolit. TNT sopii edelleen perusr\xc3\xa4j\xc3\xa4hteeksi. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s sitovana r\xc3\xa4j\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 useissa sekundaarir\xc3\xa4j\xc3\xa4hdeseoksissa kuten heksotoleissa (RDX ja TNT), Torpexissa (RDX, TNT ja Al) ja pentoliitissa (PETN ja TNT)._NEWLINE_TNT:n valmistamiseen vaadittavat raaka-aineet ovat halpoja ja helposti saatavilla olevia, joten TNT:t\xc3\xa4 voidaan edullisesti ja nopeasti tuottaa hyvin suuria m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nValmistus\n_START_PARAGRAPH_\nTolueenin nitraaminen on helppoa sen sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4m\xc3\xa4n metyyliryhm\xc3\xa4n vuoksi. Kuitenkin nitroryhmien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kasvaessa my\xc3\xb6s aromaattisen renkaan elektronivajaus kasvaa ja sen altistaminen elektrofiliselle hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykselle vaikeutuu merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi tolueenin polynitraaminen happoseoksella suoraan TNT:ksi ei ole teollisesti j\xc3\xa4rkev\xc3\xa4\xc3\xa4, vaan se tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n kahdessa tai kolmessa vaiheessa. _NEWLINE_Teollinen TNT:n valmistaminen saastuttaa ilmaa ja vesist\xc3\xb6j\xc3\xa4.  Polynitrauksen di- ja trinitrausvaiheissa k\xc3\xa4ytetyt happoliuokset pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n puhdistamaan typpihapolla ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n uudelleen mono- ja dinitrausvaiheissa.  Siit\xc3\xa4 huolimatta k\xc3\xa4ytettyjen happoliuosten h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4minen on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ongelma. TNT:n sulfiittik\xc3\xa4sittelyyn liittyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 pesemisest\xc3\xa4 syntyv\xc3\xa4 TNT:n ep\xc3\xa4vakaita ja ep\xc3\xa4symmetrisi\xc3\xa4 isomeerej\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4 "punainen vesi" muodostaa my\xc3\xb6s j\xc3\xa4teongelman. _NEWLINE_Dinitrotolueenin nitraaminen TNT:ksi edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 oleumin eli savuavan rikkihapon k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 happoseoksen kanssa vaihtelevassa l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 vaiheesta syntyy tetranitrometaanin ja typenoksidien kaltaisia ep\xc3\xa4puhtauksia ja saasteita.'