b'\n_START_ARTICLE_\nRikhard I Leijonamieli\n_START_PARAGRAPH_\nRikhard I (8. syyskuuta 1157 \xe2\x80\x93 6. huhtikuuta 1199) oli Englannin kuningas, Normandian herttua ja Anjoun kreivi vuosina 1189\xe2\x80\x931199. Omana aikanaan trubaduuri Bertran de Born kutsui h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 Oc-e-Non (\xe2\x80\x9dkyll\xc3\xa4-ja-ei\xe2\x80\x9d), my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t kirjoittajat kutsuivat h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 Rikhard Leijonamieli (Richard the Lionheart, ransk. C\xc5\x93ur de Lion)._NEWLINE_Rikhard Leijonamieli oli oman aikansa sankari, ja sellaiseksi h\xc3\xa4net yleens\xc3\xa4 kuvataan kirjallisuudessa. H\xc3\xa4nen v\xc3\xa4kivaltaisuutensa, turhamaisuutensa ja itsekkyytens\xc3\xa4 unohdetaan usein. Rikhardin intohimona oli sodank\xc3\xa4ynti; englantilaiset rahoittivat h\xc3\xa4nen sota- ja ristiretkens\xc3\xa4. Rikhard I vietti kymmenvuotisesta valtakaudestaan Englannissa vain viisi kuukautta. H\xc3\xa4n ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n koskaan oppinut puhumaan englantia, vaan puhui \xc3\xa4idinkielin\xc3\xa4\xc3\xa4n oksitaania ja ranskaa.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nRikhard oli edellisen kuninkaan Henrik II:n ja Eleonoora Akvitanialaisen avioliitosta syntynyt poika. Kolmantena poikana h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 ei odotettu kruununperij\xc3\xa4\xc3\xa4. Usein Rikhardia pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc3\xa4itins\xc3\xa4 suosikkina. H\xc3\xa4nen vanhempia sisarpuoliaan \xc3\xa4idin puolelta olivat Champagnen kreivit\xc3\xa4r Marie ja Alix de France. Rikhardin vanhempia sisaruksia olivat Pointiersin kreivi Vilhelm, Henrik Nuori ja Saksin herttuatar Matilda. Rikhardin nuorempia sisaruksia olivat Bretagnen herttua Gottfried, Eleonoora Englantilainen, Johanna Plantagenet ja Juhana Maaton.\n_START_SECTION_\nLapsuus ja nuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka Rikhard syntyi Beaumontin palatsissa Oxfordissa Englannissa, h\xc3\xa4n oli muun tuon ajan kuninkaallisen perheen tapaan ennen kaikkea ranskalainen. Kun h\xc3\xa4nen vanhempansa erosivat, h\xc3\xa4n j\xc3\xa4i \xc3\xa4itins\xc3\xa4 hoiviin ja sai Akvitanian ja Poitiers\xe2\x80\x99n kreivin arvot. Perheen vanhin elossa ollut poika Henrik Nuori kruunattiin is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 seuraajaksi. Tosin h\xc3\xa4n ei ehtinyt hallita valtakuntaa miss\xc3\xa4\xc3\xa4n vaiheessa. Toinen veli, Bretagnen herttua Gottfried, ja Rikhard oppivat puolustamaan maitaan jo nuorella i\xc3\xa4ll\xc3\xa4._NEWLINE_Rikhard oli oppinut mies: h\xc3\xa4n pystyi kirjoittamaan runoja ranskaksi ja oksitaaniksi. Rikhard oli ulkomuodoltaan n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4: pituutta h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli 193 senttimetri\xc3\xa4, hiukset olivat punertavat ja vaaleat, silm\xc3\xa4t siniset. Jo nuorena h\xc3\xa4n osoitti merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 poliittisia ja sotilaallisia kykyj\xc3\xa4 ja tuli tunnetuksi ritarillisuudestaan ja rohkeudestaan. Veljiens\xc3\xa4 tavoin Rikhard ei juuri kunnioittanut is\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4, ja h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 puuttui kaukon\xc3\xa4k\xc3\xb6isyytt\xc3\xa4 ja vastuunkantokyky\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKapina Henrik II:a vastaan\n_START_PARAGRAPH_\nRikhardin vanhempi veli Henrik Nuori kruunattiin Englannin kuninkaaksi vuonna 1170 nimell\xc3\xa4 Henrik III. H\xc3\xa4net tunnetaan kuitenkin lis\xc3\xa4nimell\xc3\xa4 Nuori (joskus \xe2\x80\x9dNuorempi\xe2\x80\x9d tai \xe2\x80\x9dlapsikuningas\xe2\x80\x9d) erotukseksi my\xc3\xb6hemmin kuninkaaksi tulleesta veljenpojastaan Henrik III:sta. Henrik Nuori ei kuitenkaan todellisuudessa hallinnut maata, vaan valta s\xc3\xa4ilyi edelleen is\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Henrik II:lla. _NEWLINE_Vuonna 1173 Rikhard nousi Henrikin ja Gottfriedin kanssa kapinaan is\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vastaan. Tavoitteena oli sy\xc3\xb6st\xc3\xa4 Henrik II vallasta ja tehd\xc3\xa4 Henrik Nuoresta Englannin hallitsija. Poikien kapina kuitenkin tukahdutettiin puolessatoista vuodessa vuonna 1174. _NEWLINE_Rikhardilla oli useita syit\xc3\xa4 vihata is\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Ensinn\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n Henrik ei antanut Rikhardille todellista valtaa eik\xc3\xa4 omaisuutta, vaikka Rikhard halusi molempia. Rikhard sai muutamia arvonimi\xc3\xa4, kuten Poitiers\xe2\x80\x99n kreivi, mutta olisi halunnut enemm\xc3\xa4n. Henrik ei kuitenkaan voinut \xe2\x80\x93 hyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 luottaa poikiinsa eik\xc3\xa4 antaa n\xc3\xa4ille v\xc3\xa4lineit\xc3\xa4, joita voitaisiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastaan. Toiseksi Henrik oli anastanut rakastajattarekseen Rikhardin kihlatun prinsessa Ad\xc3\xa8len, joka oli Ranskan kuninkaan Ludvig VII:n tyt\xc3\xa4r t\xc3\xa4m\xc3\xa4n toisesta avioliitosta. Siksi Rikhardin ja Ad\xc3\xa8len avioliitto oli mahdottomuus, ainakin kirkon silmiss\xc3\xa4. Mutta v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen diplomaattisen konfliktin Henrik ei halunnut tunnustaa tekoaan. Rikhard ei halunnut luopua Ad\xc3\xa8lesta, joka oli h\xc3\xa4nen l\xc3\xa4heisen liittolaisensa Ranskan Filip II:n sisar._NEWLINE_Ep\xc3\xa4onnistuttuaan is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misess\xc3\xa4 Rikhard keskittyi tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6mien Akvitanian aatelisten kapinoiden kukistamiseen, erityisesti Gascognen maakunnassa. Laajin kapina puhkesi vuonna 1179 Gascognessa. Se johtui Rikhardin kasvaneesta ankarasta vallank\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4, johon v\xc3\xa4itettiin kuuluneen raiskauksia ja murhia. Kapinalliset toivoivat saavansa Rikhardin kukistetuksi ja pyysiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4m\xc3\xa4n velji\xc3\xa4 Henriki\xc3\xa4 ja Gottfriedia auttamaan tavoitteen saavuttamisessa. K\xc3\xa4\xc3\xa4nnekohta oli kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1179, jolloin Rikhard valtasi kahdessa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 voittamattomana pidetyn Taillebourgin linnan. Tapaus lis\xc3\xa4si Rikhardin mainetta taitavana sotilasjohtajana ja sai monet paronit vannomaan kuuliaisuuttaan Rikhardille.\n_START_SECTION_\nNousu kuninkaaksi\n_START_PARAGRAPH_\nKun Rikhard sai kapinoivat paroninsa kukistetuksi, h\xc3\xa4n alkoi j\xc3\xa4lleen ahdistella is\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4. J\xc3\xa4nnitys Henrikin ja Rikhardin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kiristyi vuosina 1180\xe2\x80\x931183, kun kuningas m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si Rikhardin vannomaan uskollisuudenvalan Englannin kruununperij\xc3\xa4lle Henrik Nuorelle. Rikhard kielt\xc3\xa4ytyi. Lopulta vuonna 1183 Henrik Nuori ja h\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4 Gottfried valtasivat Akvitanian yritt\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n kukistaa Rikhardin. My\xc3\xb6s Rikhardin paronit k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t herttuaansa vastaan. Rikhard pystyi kuitenkin armeijoineen taistelemaan maahan tunkeutuvia joukkoja vastaan ja teloitti julmasti kaikki saamansa vangit. Taistelut taukosivat v\xc3\xa4h\xc3\xa4ksi aikaa kes\xc3\xa4kuussa 1183, kun Henrik Nuori kuoli. Henrik II antoi kuitenkin Juhana Maattomalle luvan miehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Akvitanian. Henrik Nuoren kuoltua Rikhard oli nyt pojista vanhin ja kruununperij\xc3\xa4, mutta valtataistelu is\xc3\xa4n ja pojan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 jatkui yh\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1188 Henrik II suunnitteli valloittavansa Akvitanian my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4lle Englannin kuninkaalle Juhana Maattomalle. Vahvistaakseen asemaansa Rikhard oli edellisen\xc3\xa4 vuonna liittoutunut Filip II:n kanssa, joka oli Eleanooran entisen aviomiehen Ludvig VII:n poika t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kolmannesta avioliitosta. On jopa arveltu Rikhardin ja Filipin olleen rakastavaisia perusteena l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Roger Hovedenilaisen kirjoitukset, joissa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 kertoi Rikhardin ja Filipin sy\xc3\xb6neen samasta p\xc3\xb6yd\xc3\xa4st\xc3\xa4, samaa ruokaa ja nukkuneen y\xc3\xb6t samassa vuoteessa. Vaikka keskiajalla vuoteen jakaminen ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 liittynyt seksuaaliseen toimintaan, Hovedenilaisen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 latinan sana vehementum viittaisi syvemp\xc3\xa4\xc3\xa4n suhteeseen kuin pelkk\xc3\xa4\xc3\xa4n yst\xc3\xa4vyyteen. Suhteen laatu on kuitenkin kiistanalainen._NEWLINE_Vastalahjaksi Filipin avusta Henriki\xc3\xa4 vastaan Rikhard lupasi tunnustaa Filipin oikeudet sek\xc3\xa4 Normandiaan ett\xc3\xa4 Anjouhun. Rikhard vannoi uskollisuudenvalan Filipille marraskuussa 1188. Vuonna 1189 Rikhard osallistui Filipin sotaretkeen Henriki\xc3\xa4 vastaan. Rikhard ja Filip l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t Henrik II:n joukot taistelussa Ballansissa 4. hein\xc3\xa4kuuta 1189. Henrik hyv\xc3\xa4ksyi Juhanan suostumuksella Rikhardin kruununperij\xc3\xa4ksi. Henrik II kuoli 6. hein\xc3\xa4kuuta Chinonissa, ja Rikhardista tuli h\xc3\xa4nen j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 Englannin kuningas, Normandian herttua ja Anjoun kreivi. H\xc3\xa4net kruunattiin virallisesti herttuaksi 20. hein\xc3\xa4kuuta ja kuninkaaksi Westminster Abbeyssa 3. syyskuuta 1189.\n_START_SECTION_\nValtakauden alku\n_START_PARAGRAPH_\nRikhardin valtakauden alkua leimasivat kruunajaisista alkaneet mellakat juutalaisia vastaan. Antisemitismi lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi, koska jotkut olivat velkaantuneet otettuaan lainoja juutalaisilta ja koska ihmisi\xc3\xa4 kehotettiin l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n ristiretkille. Pahin v\xc3\xa4likohtaus sattui 16. maaliskuuta 1190 Yorkissa, jossa 150 juutalaista teki polttoitsemurhan Yorkin linnassa, jotteiv\xc3\xa4t olisi joutuneet heit\xc3\xa4 ahdistelleen v\xc3\xa4en k\xc3\xa4siin. Rikhard suojeli juutalaisia ja tukahdutti mellakat, sill\xc3\xa4 juutalaiset olivat kuninkaalle hyv\xc3\xa4 tulonl\xc3\xa4hde._NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Rikhard l\xc3\xa4hti sotaretkille Eurooppaan ja sitten ristiretkelle Jerusalemiin. H\xc3\xa4n ei viihtynyt Englannissa, jossa oli "kylm\xc3\xa4 ja satoi aina". Englanti oli vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen osa h\xc3\xa4nen hallitsemiaan alueita, ja suurin merkitys oli kuninkaan arvonimell\xc3\xa4, joka mahdollisti tasavertaisen aseman muiden monarkkien joukossa. Useimpien muiden 1300-lukua edelt\xc3\xa4neiden Plantagenet-kuninkaiden tavoin Rikhardinkaan ei tarvinnut osata englantia. H\xc3\xa4n luovutti Englannin asianhoitajiensa k\xc3\xa4siin, joihin kuului ajoittain my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4, ja huolehti enemm\xc3\xa4n asemastaan ja maistaan Ranskassa.\n_START_SECTION_\nRistiretki\n_START_PARAGRAPH_\nHenrik II ja Filip II olivat lupautuneet ristiretkelle 21. tammikuuta 1188 Gisorsissa sen j\xc3\xa4lkeen kun Jerusalem oli menetetty Saladinille. Pointiersin herttuana Rikhard oli tehnyt samoin. Rikhardin tultua kuninkaaksi h\xc3\xa4n ja Filip II p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 Kolmannelle ristiretkelle yhdess\xc3\xa4, koska kumpikin pelk\xc3\xa4si toisen valloittavan toisen alueet poissaolon aikana. Rikhard alkoi ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 ristiretkiarmeijaa, jonka sotilaat olivat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa normanneja. H\xc3\xa4n korotti veroja ja k\xc3\xa4ytti suurimman osan is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 varallisuudesta, joka oli kasvanut Henrikin ker\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Saladinin kymmenyksist\xc3\xa4, sek\xc3\xa4 lupasi jopa vapauttaa Skotlannin Vilhelm I:n alamaisuuden valasta 10\xc2\xa0000 markkaa vastaan. Saadakseen lis\xc3\xa4\xc3\xa4 rahaa Rikhard myi virka-asemia, oikeuksia ja maita niit\xc3\xa4 haluaville. Aseman aiemmin saavuttaneetkin joutuivat maksamaan. Esimerkiksi Elyn arkkipiispa ja kuninkaan kansleri Vilhelm von Longchamp joutui tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n 3\xc2\xa0000 punnan tarjouksen kanslerinvirastaan. Mies nimelt\xc3\xa4 Reginald Italialainen teki h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 korkeamman tarjouksen, joka kuitenkin hyl\xc3\xa4ttiin. N\xc3\xa4in Rikhard onnistui ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n valtavan sotajoukon ja laivaston ja aloitti sotaretkens\xc3\xa4 vuonna 1190.\n_START_SECTION_\nRodoksella ja Kyproksella\n_START_PARAGRAPH_\nHuhtikuussa 1191 Rikhard pys\xc3\xa4htyi Rodoksen saarella v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen myrskyisen s\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi pelastamassa Navarron Sancho VI:n haaksirikkoutuneen seurueen Kyproksen rannikolta. _NEWLINE_6. toukokuuta 1191 Rikhardin laivasto saapui Kyproksen Lemesokseen (nykyinen Limassol) ja Rikhard valloitti kaupungin. Kun saaren despootti Isaak Komnenos saapui pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ristiretkel\xc3\xa4iset, h\xc3\xa4n havaitsi sen olevan liian my\xc3\xb6h\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ja vet\xc3\xa4ytyi Kolossiin. Rikhard kutsui Isaakin neuvottelemaan, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 rikkoi antamansa vieraanvaraisuuden valan ja alkoi vaatia Rikhardin poistumista. Rikhard m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si ratsuv\xc3\xa4kens\xc3\xa4 seuraamaan h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 taisteluun Isaakin joukkoja vastaan Tremetusiassa. Muutamat saaren roomalais-katoliset seurasivat my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nt\xc3\xa4, kuten saaren aateliset, jotka olivat tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 Isaakin tyrannimaiseen seitsenvuotiseen valtakauteen. Vaikka Isaakin miehet taistelivat urhoollisesti, Rikhardin armeija oli suurempi ja paremmin varustettu. Isaak jatkoi vastarintaa Pentadactyloksen linnoista k\xc3\xa4sin, mutta antautui Kantaran linnan piirityksen j\xc3\xa4lkeen. Rikhardista tuli n\xc3\xa4in Kyproksen uusi hallitsija ja h\xc3\xa4n sai saaresta t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n tukikohdan ristiretke\xc3\xa4 varten. Kypros, toisin kuin Tyros ei ollut turkkilaisten v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4n uhan alla. Rikhard rosvosi saaren ja teloitti kaikki h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastustaneet. H\xc3\xa4n ja suurin osa ristiretkel\xc3\xa4isist\xc3\xa4 l\xc3\xa4hti Kyprokselta Pyh\xc3\xa4\xc3\xa4n maahan kes\xc3\xa4kuun alussa. Saarta j\xc3\xa4i hallinnoimaan Rikhard Carnville.\n_START_SECTION_\nAvioliitto\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n Kyprokselta Rikhard nai Berengaria Navarralaisen, Sancho VI:n vanhimman tytt\xc3\xa4ren. H\xc3\xa4\xc3\xa4t pidettiin Limassolissa Pyh\xc3\xa4n Yrj\xc3\xb6n kappelissa 12. toukokuuta 1191. Paikalla oli my\xc3\xb6s Rikhardin sisko Johanna, joka oli saapunut Sisiliasta. Huomattavaa on, ett\xc3\xa4 Rikhard oli tuolloin yh\xc3\xa4 virallisesti kihloissa Ad\xc3\xa8len kanssa. Rikhardin tarkoituksena oli saada Navarro l\xc3\xa4\xc3\xa4nityksekseen, olihan Navarro h\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 Eleanooran hallitseman Akvitanian etel\xc3\xa4inen rajanaapuri. _NEWLINE_Rikhard otti uuden vaimonsa mukaansa ristiretkelle. He kuitenkin palasivat takaisin erikseen. Berengarialla oli l\xc3\xa4hes yht\xc3\xa4 paljon vaikeuksia kotimatkallaan kuin Rikhardilla ja h\xc3\xa4n ei n\xc3\xa4hnyt Englantia ennen miehens\xc3\xa4 kuolemaa. P\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4\xc3\xa4n Saksan vankeudesta Rikhard ei tavannut kuitenkaan en\xc3\xa4\xc3\xa4 vaimoaan. Joidenkin my\xc3\xb6hempien kirjoittajien teorioiden mukaan Berengarian veljell\xc3\xa4, tulevalla Sancho VII:ll\xc3\xa4 oli suhde Rikhardin kanssa. Kuitenkin Rikhardin kuoltua 1199 Berengaria koki suurta tuskaa ilmeisesti rakastettuaan aviomiest\xc3\xa4\xc3\xa4n syv\xc3\xa4sti. H\xc3\xa4nen piti jopa haastaa kirkko tunnustamaan lesken asemansa. Vaikka historioitsijat eiv\xc3\xa4t ole yksimielisi\xc3\xa4 asiasta, monet fiktiiviset tarinat ja nykyaikainen historiankirjoitus pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Rikhardia homoseksuaalina.\n_START_SECTION_\nRikhard ristiretkivaltioissa\n_START_PARAGRAPH_\nKyproksella Rikhard oli vastaanottanut sotilaallista apua Guido Lusignanilaiselta, joka oli Rikhardin is\xc3\xa4n serkun Sibyllan leski. Guido yritti saada takaisin vuonna 1187 menett\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Jerusalemin kuninkaan arvon vaikka h\xc3\xa4nen vaimonsa oli kuollut Akkon piirityksess\xc3\xa4 edellisvuonna. Guido toivoi saavansa tukea Rikhardilta, olihan h\xc3\xa4nen perheens\xc3\xa4 Rikhardin vasalleja Pointoussa. H\xc3\xa4nen p\xc3\xa4\xc3\xa4vastustajansa hallitsijaksi oli Montferratin Konrad, Sibyllan sisarpuolen Isabellan toinen aviomies. Konradia, jonka Tyroksen puolustus oli pelastanut kuningaskunnan 1187, kannattivat Ranskan Filip, h\xc3\xa4nen serkkunsa Ranskan Ludvig VII:n poika sek\xc3\xa4 toinen serkku It\xc3\xa4vallan herttua Leopold V. Rikhard taasen oli liittoutunut my\xc3\xb6s Humfried IV von Toronin kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli Isabellan ensimm\xc3\xa4inen aviomies, josta Isabellan oli pakotettu ottamaan ero vuonna 1190. Humfried oli uskollinen Guidolle ja puhui sujuvaa arabiaa. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 Rikhard k\xc3\xa4ytti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 tulkkina ja neuvottelijana._NEWLINE_Kuningas Rikhard saapui Akkoon kes\xc3\xa4kuussa 1191. H\xc3\xa4n onnistui joukkoineen valtaamaan kaupungin ja Konrad neuvotteli Saladinin kanssa antautumisesta. Kuninkaiden liput nostettiin yl\xc3\xb6s, mukaan lukien It\xc3\xa4vallan lippu Englannin ja Ranskan ohella. Leopoldin (joka oli sukua Isaak Komnenokselle) teko oli sek\xc3\xa4 Rikhardin ett\xc3\xa4 Filipin mielest\xc3\xa4 h\xc3\xa4rski\xc3\xa4 julkeutta, olihan Leopold Pyh\xc3\xa4n saksalais-roomalaisen keisarikunnan alainen vasalli. Rikhardin miehet, t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tiet\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 tai tiet\xc3\xa4en, repiv\xc3\xa4t It\xc3\xa4vallan lipun tangosta ja heittiv\xc3\xa4t sen Akkon linnoituksen vallihautaan. Se sai teosta suuttuneen Leopoldin j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ristiretken. Lopulta my\xc3\xb6s punatautiin sairastunut Filip l\xc3\xa4hti ristiretkelt\xc3\xa4 riidelty\xc3\xa4\xc3\xa4n Rikhardin kanssa Kyproksen asemasta (Filip halusi puolet saaresta) ja Jerusalemin kuningaskunnasta. Rikhard oli yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt ilman liittolaisiaan._NEWLINE_Rikhard oli pit\xc3\xa4nyt 2\xc2\xa0700 muslimia panttivankina saadakseen Saladinin t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n antautumisehdot. Filip ennen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n oli uskonut omat vankinsa Konradille, mutta Rikhard pakotti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n luovuttamaan vangit h\xc3\xa4nelle. Rikhard ei uskonut, ett\xc3\xa4 sotaretki hy\xc3\xb6tyisi vankijoukosta mukanaan ja niin k\xc3\xa4rsim\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja hermostuksissaan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si kaikki vangit tapettaviksi._NEWLINE_Rikhard oli pakotettu hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n Konrad Jerusalemin kuninkaaksi ja h\xc3\xa4n myi Kyproksen suojatilleen Guido Lusignanilaiselle. Kuitenkin vain muutama p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 kuninkaaksi valintansa j\xc3\xa4lkeen, 28. huhtikuuta 1192 salamurhaajat puukottivat Konradin kuoliaaksi ennen kuin h\xc3\xa4net ehdittiin kruunata. Kahdeksan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin Rikhardin oma veljenpoika Champagnen kreivi Henrik II nai leski Isabellan vaikka t\xc3\xa4m\xc3\xa4 odotti lasta Konradille. Murhaa ei koskaan ratkaistu, mutta Rikhardin osallisuutta ep\xc3\xa4iltiin vahvasti._NEWLINE_Rikhardin sotataktiikat toivat ristiretkel\xc3\xa4isille menestyksen Akkon piirityksess\xc3\xa4 ja sit\xc3\xa4 seuranneessa marssissa etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. 7. syyskuuta 1191 Rikhard l\xc3\xb6i Saladinin Arsufin taistelussa. Koska Ranskan kuningas oli poistunut vahvuudesta, Rikhard tajusi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 ei ollut toivoa pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Jerusalemia hallussaan vaikka h\xc3\xa4n saisikin sen vallattua. Surullisena h\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si vet\xc3\xa4ytymisen ja vaikka oli vain muutaman kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kaupungista, h\xc3\xa4n ei halunnut luoda katsettaan kaupunkiin, koska h\xc3\xa4n oli luvannut katsella sit\xc3\xa4 vain valloitettuna. Muutamien v\xc3\xa4h\xc3\xa4isempien Saladinin joukkoja vastaan k\xc3\xa4ytyjen kahakoiden j\xc3\xa4lkeen Rikhard ja Saladin, molemmat tietoisina asemansa ep\xc3\xa4vakaudesta, solmivat rauhan 2. syyskuuta 1192. Siin\xc3\xa4 Jerusalem pysyi muslimeilla, mutta kristittyjen sallittiin tehd\xc3\xa4 kaupunkiin pyhiinvaellusmatkoja. Viimeisen\xc3\xa4 tekonaan Rikhard yritti vallata Egyptin, joka oli Saladinille t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 tarvikkeiden l\xc3\xa4hde, mutta h\xc3\xa4n ep\xc3\xa4onnistui. Lopulta Rikhardilta alkoi loppua aika - h\xc3\xa4n tiesi sek\xc3\xa4 Filipin ett\xc3\xa4 veljens\xc3\xa4 Juhanan juonittelevan h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastaan. Rikhard poistui Pyh\xc3\xa4lt\xc3\xa4 maalta 9. lokakuuta 1192.\n_START_SECTION_\nVankeus ja paluu\n_START_PARAGRAPH_\nHuono s\xc3\xa4\xc3\xa4 pakotti Rikhardin laivan rantautumaan Korfuun, Bysantin keisarin Isaak Angeloksen alueelle. Isaak oli vihainen Rikhardille t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vallattua Kyproksen. Naamioituneena temppeliherraksi, Rikhard purjehti Korfusta nelj\xc3\xa4n palvelijan kanssa merirosvolaivalla. Laiva haaksirikkoutui l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Aquileiaa ja pakotti Rikhardin seurueineen vaaralliselle matkalle halki Keski-Euroopan. Matkallaan lankonsa Saksin Henrikin alueelle, Leopold V, It\xc3\xa4vallan herttua vangitsi h\xc3\xa4net v\xc3\xa4h\xc3\xa4n ennen joulua vain muutaman kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 M\xc3\xa4\xc3\xa4rin rajasta l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Wieni\xc3\xa4. Leopold syytti Rikhardia serkkunsa Konradin murhauttamisesta. Rikhard seurueineen oli matkustanut naamioituneena pyhiinvaeltajiksi. Rikhard itse oli naamioitunut keitti\xc3\xb6apulaiseksi, mutta tuli tunnistetuksi suuren ja arvokkaan sormuksensa vuoksi. Toisen tarinan mukaan h\xc3\xa4net tunnistettiin, koska h\xc3\xa4n s\xc3\xb6i paistettua kanaa \xe2\x80\x93 aatelisille varattua herkkua. Pidetty\xc3\xa4\xc3\xa4n Rikhardia vangittuna D\xc3\xbcrnsteinissa herttua luovutti h\xc3\xa4net Pyh\xc3\xa4n saksalais-roomalaisen keisarikunnan Henrik VI:lle. D\xc3\xbcrnsteinissa ollessaan h\xc3\xa4n kirjoitti laulun Ja nus hons pris tai Ja nuls om pres ranskan ja oksitaanin kielell\xc3\xa4, ilmaisten tunteitaan jouduttuaan heitteillej\xc3\xa4tetyksi. Vaikka olosuhteet vankeudessa eiv\xc3\xa4t olleet mahdottoman huonot, Rikhard oli turhautunut kun ei p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt matkustamaan vapaasti. H\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 kokosi v\xc3\xa4sym\xc3\xa4tt\xc3\xa4 Henrik VI:n vaatimia 150\xc2\xa0000 markan lunnaita \xe2\x80\x93 summa oli kaksi kertaa Englannin kruunun vuosittainen tulo. Sek\xc3\xa4 papistoa ett\xc3\xa4 maallistoa verotettiin nelj\xc3\xa4nneksell\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden omaisuudesta, kirkkojen kulta- ja hopea-aarteita takavarikoitiin ja rahaa ker\xc3\xa4ttiin "scutage" ja "carucage" (vero, joka tuli danegeldin j\xc3\xa4lkeen) -veroilla. Lopulta Rikhardin vapauttamiseksi maksettiin 100\xc2\xa0000 markkaa. Henrik torjui my\xc3\xb6s Juhanan ja Filipin tarjoaman 80\xc2\xa0000 markkaa, joka olisi maksettu keisarille, jos t\xc3\xa4m\xc3\xa4 olisi pit\xc3\xa4nyt Rikhardia vankina Mikkelinp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n 1194 saakka. Lopulta 4. helmikuuta 1194 Rikhard vapautettiin.\n_START_SECTION_\nViimeiset vuodet ja kuolema\n_START_PARAGRAPH_\nRikhardin poissa ollessa Juhana oli ollut l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 kaapata kruunun Rikhardilta. Veljesten tavatessa Rikhard antoi Juhanalle anteeksi, kohdellen t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kuin poikaa, jonka pahat neuvonantajat olivat johtaneet harhaan. Rikhard jopa nimesi Juhanan kruununperij\xc3\xa4kseen. Juhanaa vastaan k\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen sijasta Rikhard alkoi taistelun entist\xc3\xa4 liittolaistaan ja l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 yst\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kuningasta Filipi\xc3\xa4 vastaan, Englannissa Rikhard viihtyi vain kaksi kuukautta. _NEWLINE_Rikhard liittoutui Balduin I:n, Boulognen kreivin Renaudin ja appensa Sancho VI:n kanssa, joka uhkasi Filipin alueita etel\xc3\xa4st\xc3\xa4. T\xc3\xa4rkein liittolainen oli kuitenkin Rikhardin sisarenpoika, Poitoun Otto, josta oli tuleva Pyh\xc3\xa4n saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsija Otto IV Braunschweigilainen. _NEWLINE_Osittain n\xc3\xa4iden sek\xc3\xa4 muiden juonien ansiosta Rikhard voitti useita taisteluja Filipi\xc3\xa4 vastaan. Gisorsin taistelussa h\xc3\xa4n otti motokseen lauseen Dieu et mon droit ("Jumala ja oikeuteni"), mukaillen keisari Henrikille sanomaansa aiempaa uhoa, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen yl\xc3\xa4puolellaan on vain Jumala. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 motto on viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4n\xc3\xa4kin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Yhdistyneen Kuningaskunnan vaakunan motto._NEWLINE_Lopulta Rikhardin kohtaloksi ei kuitenkaan koitunut Filipin armeija vaan Ch\xc3\xa2lusin linnan piiritys. Rikhard n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kohdanneen vastarintaa Limogesin varakreivin ja velipuolensa Angoul\xc3\xaamen kreivin taholta ja p\xc3\xa4\xc3\xa4tti tuhota varakreivin linnat. Rikhard oli poistanut osan rengashaarniskastaan, kun toinen vain kahdesta linnaa puolustaneesta ritarista, Pierre Basile, ampui nuolen, joka osui Rikhardiin olkap\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Rikhard pyysi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 ampujansa ja sitten p\xc3\xa4\xc3\xa4sti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vapaaksi palkiten viel\xc3\xa4 Basilen rahasummalla. Rikhard kuoli 6. huhtikuuta 1199 vammoihinsa rinnallaan 77-vuotias \xc3\xa4itins\xc3\xa4 Eleonoora. Kuninkaan kuoltua Rikhardin pahamaineinen palkkasoturi Mercadier nylki Basilen el\xc3\xa4v\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja sitten hirtti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n._NEWLINE_Rikhardin suolet haudattiin sen tornin juurelle, josta kuolettava nuoli ammuttiin. H\xc3\xa4nen syd\xc3\xa4mens\xc3\xa4 haudattiin Roueniin ja loput j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksist\xc3\xa4 is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 viereen Fontevraudin apottiluostariin. 1300-luvulla Rochesterin piispa kirjoitti, ett\xc3\xa4 "Rikhard vietti 33 vuotta kiirastulessa kuin sovituksena synneist\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja nousi lopulta taivaaseen maaliskuussa 1232".\n_START_SECTION_\nPerint\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nRikhardilta ei j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt laillisia perillisi\xc3\xa4, vaikka h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 kerrottaan olleen yksi avioton lapsi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena h\xc3\xa4nen pikkuveljens\xc3\xa4 Juhana seurasi h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 Englannin kuninkaana. Mantereella aateliset eiv\xc3\xa4t hyv\xc3\xa4ksyneet Juhanaa Rikhardin seuraajaksi vaan mieluummin n\xc3\xa4iden edesmenneen veljen Gottfriedin pojan Arthurin. Koska Rikhardilta ei j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt suoria perillisi\xc3\xa4, Anjou-suvun imperiumin rappeutuminen oli alkanut. Vaikka Englannin kuninkaat jatkoivat alueiden valtausyrityksi\xc3\xa4 mantereella, he eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 koskaan hallinneet maa-alueita, jotka Rikhard I oli perinyt._NEWLINE_Rikhardin perint\xc3\xb6 jakautui useaan osaan. Ensinn\xc3\xa4kin h\xc3\xa4nen kaappaamansa Kypros osoittautui arvokkaaksi, koska se mahdollisti frankkien kuningaskuntien elinvoimaisuuden Pyh\xc3\xa4ll\xc3\xa4 maalla viel\xc3\xa4 vuosisadan ajan. Toisekseen h\xc3\xa4nen poissaolonsa Englannista antoi h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 luoman tehokkaan hallinnon juurtua itsekseen vaikkakin kuningas Juhana yritti k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 v\xc3\xa4\xc3\xa4rin aina murtumispisteeseen asti. Kolmas perint\xc3\xb6 oli romanttinen ja kirjallinen. Valtakautensa aikana tapahtuneista tosiasioista huolimatta h\xc3\xa4n j\xc3\xa4tti l\xc3\xa4htem\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n vaikutuksen joka on s\xc3\xa4ilynyt n\xc3\xa4ihin p\xc3\xa4iviin asti. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtui erityisesti Rikhardin sotasaavutuksista. Rikhardia kuvaa hyvin historioitsija Steven Runcimanin viimeinen lause Rikhardista: "h\xc3\xa4n oli huono poika, huono aviomies ja huono kuningas, mutta peloton ja suurenmoinen sotilas".\n_START_SECTION_\nKansantarut ja fiktio\n_START_PARAGRAPH_\nRikhard I yhdistet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein Robin Hoodin seikkailuihin. Kuitenkin varhaisemmissa Robin Hood -balladeissa ainoa kuningas on "Edvard, miellytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kuninkaamme", joka on luultavasti Edvard I, II tai III. Rikhard I Leijonamieli mainitaan vasta my\xc3\xb6hemmiss\xc3\xa4 balladiversioissa. _NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi Rikhard Leijonamieli on esiintynyt s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti fiktiivisess\xc3\xa4 kirjallisuudessa ja elokuvissa. Romaaneista tunnetuimpia on Sir Walter Scottin Ivanhoe, jossa Rikhard on naamioitunut Musta Ritari. Rikhard Leijonamielen hahmo esiintyy my\xc3\xb6s lukuisissa Robin Hood -filmatisoinneissa.'