b'\n_START_ARTICLE_\nSuutari (hy\xc3\xb6nteinen)\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSuutari on melko kookas, pikimusta kovakuoriainen, jolla on eritt\xc3\xa4in pitk\xc3\xa4t tuntosarvet. Kuoriaisen ruumiin pituus on 16\xe2\x80\x9324 mm, mutta koiraan tuntosarvet ovat yli kaksi kertaa ruumiin pituiset ja naaraallakin jokin verran ruumista pidemm\xc3\xa4t. Peitinsiivet ovat mustat ja etenkin naaraalla niiss\xc3\xa4 on kellert\xc3\xa4vien karvatupsujen muodostamaa kuviointia, koiraalla kuviointi on heikompaa tai voi puuttua kokonaan. Etusel\xc3\xa4n sivuilla on suuri, ter\xc3\xa4v\xc3\xa4k\xc3\xa4rkinen hammas. Peitinsiipien tyvell\xc3\xa4 keskell\xc3\xa4 selk\xc3\xa4\xc3\xa4 olevassa pieness\xc3\xa4 kilvekkeess\xc3\xa4 on karvaton keskijuova, joka ulottuu koko kilvekkeen poikki. Koiraan etummaisen raajaparin nilkkojen jaokkeet ovat leve\xc3\xa4t ja niiss\xc3\xa4 on pitki\xc3\xa4 karvoja. Takimmaisen raajaparin nilkkojen tyvijaoke on kapea._NEWLINE_Huomattavan samann\xc3\xa4k\xc3\xb6isi\xc3\xa4 lajeja ovat ranskanr\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4li (Monochamus galloprovincialis) sek\xc3\xa4 id\xc3\xa4nr\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4li (Monochamus urussovii) ja lajien luotettava erottaminen toisistaan vaatii yleens\xc3\xa4 yksityiskohtien tarkastelua.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nSuutarin levinneisyys ulottuu Pohjois-Euroopasta ja Keski-Euroopan vuoristoista Siperian poikki Japaniin asti. Suomessa sit\xc3\xa4 tavataan melko yleisen\xc3\xa4 koko maassa Ahvenanmaalta ja etel\xc3\xa4rannikolta pohjoisimpaan Lappiin saakka. Kuitenkin Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa se on taantunut.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nSuutarin elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4 ovat aurinkoiset paikat, joilla on kuolleita tai vioittuneita puita, erityisesti metsien myrskytuhoalueet, mets\xc3\xa4palojen ja kulotusten synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4t aukeat sek\xc3\xa4 hakkuuaukeiden reunukset. Laji lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy my\xc3\xb6s aurinkoiselle paikalle j\xc3\xa4tetyss\xc3\xa4 kuorellisessa puutavarassa. Aikuiset kuoriaiset ovat liikkeell\xc3\xa4 kes\xc3\xa4kuun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 elokuun lopulle. Ne ovat p\xc3\xa4iv\xc3\xa4aktiivisia ja liikkuvat etenkin aurinkoisella s\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, jolloin koiraat voivat kamppailla naaraista. Kuoriaiset sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t puiden nilaa._NEWLINE_Naaras munii vastik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuolleisiin kuusiin ja m\xc3\xa4ntyihin, joiden kuoreen se nakertaa suppilomaisen kuopan, jonka pohjalla on vaakasuora uurre. Munintapaikaksi kelpaavat my\xc3\xb6s kannot ja kuorellinen puutavara. Kuhunkin munintasuppiloon naaras laskee kaksi munaa. Toukka el\xc3\xa4\xc3\xa4 aluksi kuoren alla, mutta kaivertaa talveksi k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4n syv\xc3\xa4lle puun sis\xc3\xa4\xc3\xa4n. Toukkak\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluu puun pinnalla oleva laaja, laakea allas, joka t\xc3\xa4yttyy toukan tuottamasta puupurusta, jota saattaa pursottua puun pinnalle saakka. Toukat sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t my\xc3\xb6s toisiaan. Toukkavaihe kest\xc3\xa4\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 kaksi vuotta, joskus vain vuoden, ja t\xc3\xa4ysikasvuinen toukka koteloituu puun sis\xc3\xa4\xc3\xa4n kaivertamaansa U-kirjaimen muotoiseen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4helle puun pintaa. Toukat kykenev\xc3\xa4t tuottamaan kuorta leuoillaan raapien jopa kymmenen metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n kuuluvan \xc3\xa4\xc3\xa4nen._NEWLINE_Suutarin toukkien asuttama puutavara ei toukkak\xc3\xa4yt\xc3\xa4vien vuoksi kelpaa sahatavaraksi. Vahinkoja voidaan kuitenkin torjua ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 puutavara nopeasti pois maastosta tai kuorimalla varastoitavat rungot.'