b'\n_START_ARTICLE_\nPystyn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nAikuinen pystyn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4 on musta tai punaruskea 3\xe2\x80\x935 millimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4. Takap\xc3\xa4\xc3\xa4n pisterivien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ei ole nystyr\xc3\xb6it\xc3\xa4. _NEWLINE_Pystyn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4t talvehtivat m\xc3\xa4ntyjen tyvikaarnassa ja karikkeessa. Ne vet\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t talvilepoon lokakuun tienoilla l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan laskiessa pakkasen puolelle. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 aikuiset joko aloittavat lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisparveilun tai lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t suoraan m\xc3\xa4ntyjen latvuksiin (nuoret viel\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiskyvytt\xc3\xb6m\xc3\xa4t aikuiset). Pystyn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 ja vaakan\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 (Tomicus minor) kutsutaan my\xc3\xb6s yhteisnimell\xc3\xa4 ytimenn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4t. Ne kuuluvat samaan kaarnakuoriaisten sukuun (Tomicus sp.).\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nPystyn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy kuorellisessa m\xc3\xa4ntypuutavarassa kuten m\xc3\xa4nnyn tukkipinoissa, kannoissa, tuulenkaadoissa ja kuolevissa pystypuissa.  Aikuiset porautuvat m\xc3\xa4nnyn kaarnan l\xc3\xa4pi munimaan tuoreeseen puutavaraan. Ne valitsevat siis yleens\xc3\xa4 jo ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n heikentyneen puun, jonka nila on kuitenkin viel\xc3\xa4 tuoretta. Aikuiset pystyn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4t kaivertavat kuoren alle pituussuuntaisen 6\xe2\x80\x9314-senttisen emok\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4n ja munivat k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4n molemmille puolille. Kaivamisty\xc3\xb6st\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4 merkiksi ruskeaa purua kuoren alle ja emok\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4 pihkoittuu. Valkeat jalattomat toukat kehittyv\xc3\xa4t kuoren alla ja ne sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t kuoren alustan kokonaan puruksi. Muninta, toukkavaihe ja kotelovaihe kest\xc3\xa4v\xc3\xa4t yhteens\xc3\xa4 kaksi kuukautta.\n_START_SECTION_\nTuhot\n_START_PARAGRAPH_\nUudet aikuiset poistuvat kuoren alta keski- ja loppukes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 olevien m\xc3\xa4ntyjen latvuksiin. Ne kaivertavat yleens\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen tai toisen vuoden kasvaimia ontoiksi, jolloin latvukset katkeavat tuulen tai lumen voimasta. Pystyn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4n tuhot kohdistuvat m\xc3\xa4nnyn fysiologisesti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4n osaan eli latvuston ylimp\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmannekseen, miss\xc3\xa4 yhteytt\xc3\xa4minen on tehokkainta. Menetetyn neulasbiomassan ja yhteytt\xc3\xa4mistehokkuuden laskun takia puun paksuuskasvu hidastuu. Latva voi my\xc3\xb6s kuivua, kun nestevirtaukset v\xc3\xa4henev\xc3\xa4t hidastuneen haihdunnan takia. Jos per\xc3\xa4tt\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kasvainsy\xc3\xb6ntivuosia on useita, m\xc3\xa4nnyn latvusto harsuuntuu ja siit\xc3\xa4 kehittyy piikkim\xc3\xa4inen. Puu voi kuolla pystyyn, jos aikuisten ja toukkien sy\xc3\xb6m\xc3\xa4kuviot puun nilakerroksessa ulottuvat rungon ymp\xc3\xa4ri, jolloin nestevirtaukset pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4t. Pystyn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4t ovat yleisimpi\xc3\xa4 tuholaishy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4, jotka seuralaistuholaisina voivat tappaa jo ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n heikentyneit\xc3\xa4 m\xc3\xa4ntyj\xc3\xa4. Pystyn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4 kuljettaa mukanaan puutavaraan my\xc3\xb6s sinist\xc3\xa4j\xc3\xa4sieni\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTorjunta\n_START_PARAGRAPH_\nKuorellinen m\xc3\xa4ntypuutavara tulisi poistaa mets\xc3\xa4st\xc3\xa4 ennen pystyn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4n parveiluaikaa. My\xc3\xb6s myrskytuhoissa kaatuneet merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t kaatuneita m\xc3\xa4nnynrunkoja tulee ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 pois viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n seuraavana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4 ennen puutavaran pois kuljettamiselle s\xc3\xa4\xc3\xa4detyn m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ajan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymist\xc3\xa4. Talvikaudella 1.9.\xe2\x80\x9331.5. v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana hakattu kuorellinen m\xc3\xa4ntypuutavara tulee kuljettaa pois hakkuualueelta tai v\xc3\xa4livarastosta Etel\xc3\xa4-Suomessa viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n kes\xc3\xa4kuun loppuun menness\xc3\xa4 (1.7.) ja Pohjois-Suomessa hein\xc3\xa4kuun puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 (15.7.) _NEWLINE_Enint\xc3\xa4\xc3\xa4n sadan motin m\xc3\xa4ntytukit tulee sijoittaa v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 200 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n siemenpuu- tai suojuspuumetsik\xc3\xb6st\xc3\xa4 tai nuoresta kasvatusmets\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja sadan metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n muusta metsik\xc3\xb6st\xc3\xa4. Yli sadan motin varastot vastaavasti 400 metrin ja 200 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. _NEWLINE_Ennen parveilua puutavara voidaan my\xc3\xb6s suojata mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 joko peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tukkipinot kokonaan, kuorimalla tukit, ruiskuttamalla ne torjunta-aineilla, varastoimalla veteen tai sadettamalla (v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kahdeksan viikkoa). Pystyn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4n viholliset isomuurahaiskuoriainen (Thanasimus formicarius) ja sarvijaakko (Acanthocinus aedilis) v\xc3\xa4hent\xc3\xa4v\xc3\xa4t sen kantaa. Muita pystyn\xc3\xa4vert\xc3\xa4j\xc3\xa4n luonnollisia vihollisia ovat: pitk\xc3\xa4hukka (Corticeus longulus), soikokonnakas (Epuraea marseuli), Epuraea unicolor, litte\xc3\xa4m\xc3\xa4ihi\xc3\xa4inen (Glischrochilus quadripunctatus), tasalaakatylpp\xc3\xb6 (Platysoma lineare), havuarpitylpp\xc3\xb6 (Plegaderus vulneratus), lattakaarniainen (Rhizophagus depressus), v\xc3\xa4h\xc3\xa4kaarniainen (Rhizophagus fenestralis syn. Rhizophagus parvulus) ja muurahaiskuoriaisiin (Thanasimus) kuuluvat Thanasimus dubius.'