b'\n_START_ARTICLE_\nSojuz (avaruusalus)\n_START_PARAGRAPH_\nSojuz (ven. \xd0\xa1\xd0\xbe\xd1\x8e\xd0\xb7, liitto) on ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen avaruusalus, jonka Sergei Koroljov suunnitteli alun perin Neuvostoliiton avaruusohjelmaa varten. Alukset laukaistaan Sojuz-kantoraketilla ja ne ovat osa Sojuz-avaruusohjelmaa. Aluksesta on aikojen saatossa tehty lukuisia eri versioita._NEWLINE_Sojuz seurasi Neuvostoliiton avaruusohjelmassa Voshod-avaruusaluksia ja rakennettiin alun perin osana Luna-ohjelmaa. Aluksi niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin my\xc3\xb6s osana Zond-ohjelmaa,my\xc3\xb6hemmin kuljettamaan avaruuslent\xc3\xa4ji\xc3\xa4 Saljut- ja Mir-avaruusasemille sek\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Kansainv\xc3\xa4liselle avaruusasemalle. Ensimm\xc3\xa4inen miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n Sojuz laukaistiin 28. marraskuuta 1966 ja ensimm\xc3\xa4inen miehitetty 23. huhtikuuta 1967._NEWLINE_Pitk\xc3\xa4n historiansa aikana aluksen miehist\xc3\xb6 on menetetty alkuvaiheen lennoilla Sojuz 1 ja Sojuz 11. Vuoteen 2015 menness\xc3\xa4 aluksen eri versioilla on tehty onnistuneesti yli 120 miehitetty\xc3\xa4 lentoa.\n_START_SECTION_\nAvaruusaluksen rakenne\n_START_PARAGRAPH_\nSojuz-alus koostuu kolmesta osasta: kiertoratamoduuli, laskeutumismoduuli ja huoltomoduuli. Alusta suojaa laukaisun aikana nokassa sijaitseva tuulenhalkaisija, joka irrotetaan, kun alus on l\xc3\xa4p\xc3\xa4issyt ilmakeh\xc3\xa4n. Aluksessa oli automaattinen telakoitumisj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Alusta voidaan operoida automaattisesti, tai ohjaaja voi toimia itsen\xc3\xa4isesti._NEWLINE_Sojuz kykenee kuljettamaan kolme kosmonauttia avaruuteen ja pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n heid\xc3\xa4t avaruudessa toiminnassa 3,2 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Sen matkustajien el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4v\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 tuottaa noin 1 atm paineen ja korvaa vett\xc3\xa4 ja hiilidioksidia hapella.\n_START_SECTION_\nKiertoratamoduuli\n_START_PARAGRAPH_\nEtummainen osa alusta on kiertoratamoduuli, joka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 kaikki laitteet, joita ei tarvita laskeutumisessa, kuten testausv\xc3\xa4lineet, kamerat ja lastin. Se sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s mahdollisen telakoitumisaseman. Kiertoratamoduuli voidaan tarvittaessa erist\xc3\xa4\xc3\xa4 laskeutumismoduulista, jolloin se toimii ilmalukkona._NEWLINE_Siirt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 aiempien miehitettyjen avaruuskapseleiden teknisi\xc3\xa4 laitteistoja kiertoratamoduuliin, joka ei lennon p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyess\xc3\xa4 palaa ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n, Sojuzin kosmonauttien avaruuslennon aikana k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4t tilat kasvoivat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Kiertoratamoduuli voitiin rakentaa paluukapselia kevyemm\xc3\xa4ksi, koska sit\xc3\xa4 ei tarvitse suojata Maan ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n palaamista varten. Apollo-avaruusaluksen komentomoduulissa oli kolmelle astronautille kuusi kuutiometri\xc3\xa4 asuintilaa ja se oli massaltaan 5000\xc2\xa0kg. Sojuzissa oli samankokoiselle miehist\xc3\xb6lle 9 kuutiometri\xc3\xa4 asuintilaa, p\xc3\xa4\xc3\xa4osin kiertoratamoduulissa.\n_START_SECTION_\nLaskeutumismoduuli\n_START_PARAGRAPH_\nKosmonautit k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t laskeutumismoduulia aluksen laukaisussa ja sen palatessa takaisin Maahan. Laskeutumismoduuli on p\xc3\xa4\xc3\xa4llystetty l\xc3\xa4mm\xc3\xb6nkest\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4llysteell\xc3\xa4, joka est\xc3\xa4\xc3\xa4 sis\xc3\xa4tilan kuumenemisen aluksen lent\xc3\xa4ess\xc3\xa4 suurella nopeudella ilmakeh\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi maahan paluulennon aikana. Laskeutumismoduulin nopeus hidastuu ensin ilmakeh\xc3\xa4n vastuksen ja sitten jarruvarjojen vaikutuksesta, kunnes p\xc3\xa4\xc3\xa4varjo avautuu ja hidastaa aluksen vauhdin maan pintaan laskeutumista varten. Pehme\xc3\xa4n laskun varmistavat metrin korkeudessa toimivat kiinte\xc3\xa4polttoaineiset jarruraketit, jotka on sijoitettu l\xc3\xa4mp\xc3\xb6kilven taakse._NEWLINE_Er\xc3\xa4s laskeutumismoduulin suunnittelun vaatimuksista oli se, ett\xc3\xa4 aluksessa tulee olla suurin mahdollinen volumetrinen tehokkuus (sis\xc3\xa4inen tilavuus jaettuna rungon pinta-alalla). Paras muoto t\xc3\xa4t\xc3\xa4 varten olisi pallo. Pallo ei kuitenkaan tuota nostovoimaa ja johtaisi ballistiseen paluuseen ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n. Ballistinen ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n paluu on miehist\xc3\xb6lle vaarallista aluksen suuren hidastuvuuden takia. Se est\xc3\xa4\xc3\xa4 aluksen ohjaamisen kiertoradalta ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n siirtymisen j\xc3\xa4lkeen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin valita "ajovalon" muoto Sojuzin paluukapselille. Siin\xc3\xa4 on puolipallon muotoinen etuosa, johon on liitetty loivalla kartiolla (7 astetta) pallomainen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6kilpi. T\xc3\xa4llainen muoto antaa pienen nosteen johtuen ep\xc3\xa4tasaisesta painon jakautumisesta (?). Lempinimi muodolle selittyy sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Sojuzin suunnittelun aikaan l\xc3\xa4hes kaikki autojen ajovalot olivat ympyr\xc3\xa4muotoisia.\n_START_SECTION_\nHuoltomoduuli\n_START_PARAGRAPH_\nAluksen takaosassa on huoltomoduuli. Se on tynnyrin muotoinen paineistettu s\xc3\xa4ili\xc3\xb6, jossa sijaitsevat j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan hallintaan, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6voimanl\xc3\xa4hde, pitk\xc3\xa4nmatkan radio, radiotelemetria- sek\xc3\xa4 asennons\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 ja hallintaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Paineistamattomassa osassa huoltomoduulia on aluksen p\xc3\xa4\xc3\xa4- ja varamoottorit: kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4 polttoainetta k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ty\xc3\xb6nt\xc3\xb6voimaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 kiertoradalla operointia ja sielt\xc3\xa4 poistumista varten. Aluksessa on my\xc3\xb6s pienitehoiset rakettimoottorit asennonkorjaukseen. Huoltomoduulin ulkopuolella ovat asennons\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n sensorit ja aurinkopaneelit, jotka suunnataan aurinkoa kohti k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSojuzin versiot\n_START_PARAGRAPH_\nMiehitettyj\xc3\xa4 Sojuz-aluksia on kehitetty 40 vuoden aikana ja niiden tuotantoversioissa on eri sukupolvia._NEWLINE_Sojuzin ensimm\xc3\xa4inen miehitetty versio oli 7K-OK. Se oli kuljetti kolmen hengen miehist\xc3\xb6n. Sen telakointij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 oli kokeellinen ja tarkoitettu vain kahden aluksen liitt\xc3\xa4miseen toisiinsa ilman mahdollisuutta miehist\xc3\xb6lle siirty\xc3\xa4 aluksesta toiseen. Kosmonauttien t\xc3\xa4ytyi tehd\xc3\xa4 avaruusk\xc3\xa4vely siirty\xc3\xa4kseen toiseen alukseen. N\xc3\xa4in tehtiin Sojuz 4 ja Sojuz 5 -lennoilla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 Sojuz-avaruusaluksen versio oli alun perin suunniteltu kuulentoa varten._NEWLINE_Sojuz-versio 7K-L1 oli suunniteltu Kuun ymp\xc3\xa4ri tapahtuvaa miehitetty\xc3\xa4 lentoa varten. Se perustui 7K-OK-alukseen, mutta siit\xc3\xa4 oli poistettu useita komponentteja painon v\xc3\xa4hent\xc3\xa4miseksi. Huomattavampia uudistuksia olivat kiertoratamoduulin muuttaminen (lis\xc3\xa4tilaa asumiselle ja laitteistolle) ja varalaskuvarjo. 7K-L1-alusta testattiin Zond-ohjelmassa vuosina 1968\xe2\x80\x931970. Niiss\xc3\xa4 tapahtui useita ep\xc3\xa4onnistumisia 7K-L1 -version ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n paluu-j\xc3\xa4rjestelmiss\xc3\xa4. Neuvostoliiton miehitetyn kuunkiertoratalennon tavoite hyl\xc3\xa4ttiin n\xc3\xa4iden testien perusteella ja sen vuoksi, ett\xc3\xa4 NASAn astronautit vierailivat kuussa kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1969._NEWLINE_Seuraava miehitetty versio Sojuzista oli 7K-OKS. Se oli suunniteltu avaruusasemalentoja varten. Siihen toteutettiin telakointiasema, jonka l\xc3\xa4pi kosmonautit pystyiv\xc3\xa4t siirtym\xc3\xa4\xc3\xa4n aluksesta toiseen. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 versiolla tehtiin kaksi miehitetty\xc3\xa4 lentoa. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen eli Sojuz 11-lennon ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n paluussa sen miehist\xc3\xb6 menehtyi, kun kapselin paineistus katosi kesken paluuvaiheen. Sojuz 1\xe2\x80\x9311 olivat ensimm\xc3\xa4isen sukupolven aluksia, jotka olivat k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vuosina 1967\xe2\x80\x931971. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4inen sukupolvi k\xc3\xa4sitti alkuper\xc3\xa4isen Sojuz-aluksen ja Saljut 1-avaruusasemaan liittyv\xc3\xa4n Sojuzin. Lentoja Saljut-avaruusasemalle tehtiin vuodesta 1971 alkaen. Sojuz-avaruusaluksiin sopi kolmen hengen miehist\xc3\xb6 mutta vain ilman avaruuspukuja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 aikaansai riskej\xc3\xa4 etenkin laukaisun ja paluulennon aikana. Niiss\xc3\xa4 oli taivutetut aurinkopaneelit ja automaattinen Igla-telakoitumisj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Kahden avaruusaluksen kohtiajoon telakointia varten tarvittiin lyhyen kantaman tutkaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 yhdeks\xc3\xa4ss\xc3\xa4 avaruusaluksessa ei ollut telakointiasemassa luukkua, jonka kautta voisi siirty\xc3\xa4 aluksesta toiseen. Niiss\xc3\xa4 miehist\xc3\xb6 siirtyi avaruusaluksesta avaruusasemalle avaruusk\xc3\xa4velyn avulla._NEWLINE_T\xc3\xa4ydellisen uudelleensuunnittelun tuloksena syntyi toisen sukupolven Sojuz eli 7K-T. Siit\xc3\xa4 poistettiin yksi miehist\xc3\xb6tila, jotta kaikki kosmonautit sopivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n avaruusasuja sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4hd\xc3\xb6n ett\xc3\xa4 laskeutumisen aikana. Aurinkopaneelien vaihtamisesta akkuihin seurasi lennon pituuden rajoittuminen kahteen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n ilman telakoitumista. Muunneltu versio t\xc3\xa4st\xc3\xa4 aluksesta lensi Sojuz 13 -lentona - sen Igla-telakointij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 oli korvattu suurella Orion 2-astrofyysisell\xc3\xa4 kameralla, jota k\xc3\xa4ytettiin avaruuden ja Maan kuvaamiseen. Toinen muunneltu versio oli 7K-T/A9, jota k\xc3\xa4ytettiin Almaz-luokan sotilasavaruusaseman lennoilla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n kautta voitiin kauko-ohjata avaruusasemaa. Paluukapselissa oli uusi laskuvarjoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. 7K-T/A9-version tiedot ovat osin edelleen salaisia. Toisen sukupolven Sojuz-avaruusalukset olivat Sojuz 12\xe2\x80\x9340 -alukset, joita k\xc3\xa4ytettiin vuosina 1973\xe2\x80\x931981. Alukset telakoituivat Saljut-avaruusasemille. Kahden hengen miehist\xc3\xb6 k\xc3\xa4ytti avaruuspukuja koko lennon ajan._NEWLINE_Sojuz ASTP-avaruusalus suunniteltiin Apollo-Sojuz-testiprojektia eli poliittisesti motivoituja Apollo-Sojuz-liennytyslentoja varten. Amerikkalaisten astronauttien vaatimuksesta aluksen turvallisuustasoa nostettiin. Sojuz ASTP:ss\xc3\xa4 oli uudet aurinkopaneelit, jotka mahdollistivat pidemm\xc3\xa4n lennon ja sen, ettei telakoinnin aikana tarvinnut k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Apollon tuottamaa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4. Siin\xc3\xa4 oli kaksineuvoinen telakointij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 tavallisen urospuolisen telakointij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n sijasta. Sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6nhallintaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 muutettiin, jotta sis\xc3\xa4tilan ilmanpaine voitiin laskea 0,68 ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n (69 kPa) ennen telakoitumista Apollon kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n version viimeisell\xc3\xa4 lennolla (Sojuz 22) telakointiasema oli j\xc3\xa4lleen korvattu kameralla._NEWLINE_Seuraavat suuret muutokset tehtiin kolmannen sukupolven \'Sojuz T- versioon, jota k\xc3\xa4ytettiin vuodet 1976-1986. Se sai uudet aurinkopaneelit pidemp\xc3\xa4\xc3\xa4 lentoaikaa varten ja sen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli uudistettu telakointiin tarvittava Igla-l\xc3\xa4hestymisj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi sen huoltomoduuliin tuli uusi aluksen k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6- ja asentomoottorij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4._NEWLINE_Nelj\xc3\xa4s sukupolvi eli Sojuz TM-alukset otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1986 huoltamaan Mir-avaruusasemaa. K\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuonna 2003. Sojuz T-alukseen lis\xc3\xa4ttiin uusi telakointi- ja l\xc3\xa4hestymisj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, uudet radiolaitteet, h\xc3\xa4t\xc3\xa4j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 ja yhdistetty laskuvarjo-/laskeutumismoottorij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4. Uusi Kurs-niminen automaattinen ja virhesietoinen l\xc3\xa4hestymis- ja telakointij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 salli Sojuz TM:n liikkua itsen\xc3\xa4isesti avaruusasemasta ilman ett\xc3\xa4 avaruusasema tekee tahtomattaan liikkeet "peilikuvana", jotka aiheutuivat aikaisempien mallien takaosassa olevasta asennonhallinnasta._NEWLINE_Viides sukupolvi oli Sojuz TMA tuli k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 2003 ja on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 2010-luvulla. Siihen on tehty useita muutoksia, joilla vastattiin NASA:n vaatimuksiin koskien suurempaa istuinten liikkumavaraa korkeus- ja leveyssuunnassa miehist\xc3\xb6lle (ts. pitemm\xc3\xa4t miehet sopivat alukseen) ja kehitetty\xc3\xa4 laskuvarjoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Se oli my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4inen kertak\xc3\xa4ytt\xc3\xb6inen avaruusalus, jossa k\xc3\xa4ytettiin glass cockpit -mittaritekniikkaa. Se kuljettaa avaruuslent\xc3\xa4ji\xc3\xa4 ja rahtia sek\xc3\xa4 toimii varapaluualuksena ("pelastusvene") Kansainv\xc3\xa4liselle avaruusasemalle.\n_START_SECTION_\nSojuz-alusten vaikutuksia muihin avaruusaluksiin\n_START_PARAGRAPH_\nMiehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n Progress-avaruusalus pohjautuu Sojuz-aluksiin. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kansainv\xc3\xa4lisen ISS-avaruusaseman huollossa ja k\xc3\xa4ytettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Neuvostoliiton Saljut- ja Mir-avaruusasemien huollossa. Progress-aluksissa on Sojuzin automaattinen navigointi- ja telakoitumisj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, mutta niiss\xc3\xa4 ei luonnollisestikaan ole paluukapselia. Kun alus on tyhjennetty rahdista ja t\xc3\xa4ytetty avaruusaseman j\xc3\xa4tteill\xc3\xa4, se pudotetaan ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa se palaa._NEWLINE_Euroopan avaruusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n ATV-rahtialuksen, jonka k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 aloitettiin vuonna 2008, telakointij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 on sama kuin Progress-aluksissa._NEWLINE_Kiinalainen Shenzhou-avaruusalus on l\xc3\xa4nsimaisen n\xc3\xa4kemyksen mukaan saanut vahvasti vaikutteita Sojuzista.'