b'\n_START_ARTICLE_\nAntti Eskola\n_START_PARAGRAPH_\nAntti Aarre Eskola (20. elokuuta 1934 Urjala \xe2\x80\x93 6. syyskuuta 2018 Tampere) oli Tampereen yliopiston sosiaalipsykologian professori vuosina 1966\xe2\x80\x931997 ja tietokirjailija. H\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s Sosiologia-lehden ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja 1964\xe2\x80\x931965.\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nAntti Eskolan vanhemmat olivat maanviljelij\xc3\xa4 Vihtori Eskola ja Olga Amanda Nummela. H\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si ylioppilaaksi 1954 ja valmistui valtiotieteen kandidaatiksi 1957, valtiotieteen lisensiaatiksi 1959 sek\xc3\xa4 valtiotieteen tohtoriksi 1961 Helsingin yliopistosta. Eskola oli Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa assistenttina 1962\xe2\x80\x931966, valtion yhteiskuntatieteellisen toimikunnan tutkijana 1962\xe2\x80\x931964, Sosiologia-lehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana 1964\xe2\x80\x931965 ja Turun yliopiston sosiologian professorina 1965. Tampereen yliopiston sosiologian professorina Eskola oli vuodesta 1966 alkaen aina vuoteen 1997 saakka.\n_START_SECTION_\nTeokset\n_START_PARAGRAPH_\nEskolan p\xc3\xa4\xc3\xa4teoksena voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksiosaista teosta Sosiologian tutkimusmenetelm\xc3\xa4t I \xe2\x80\x93 II (1962, 1967), joita samoin kuin vuonna 1971 ilmestynytt\xc3\xa4 Sosiaalipsykologia-teosta k\xc3\xa4ytettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n perusoppikirjoina. 1960-luvulla Eskola tutki erityisesti asenteita: muun muassa maalaisten ja kaupunkilaisten vastakkainasettelua ja is\xc3\xa4nmaak\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4. _NEWLINE_Oman kuvauksensa mukaan Eskola liukui ajattelussaan \xc3\xa4\xc3\xa4rivasemmalle. H\xc3\xa4n kirjoitti pamfletit Suomi sulo pohjola (1968), Vasen laita lavea (1969) ja Yhteisi\xc3\xa4 asioita (1972). Niiss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n k\xc3\xa4sitteli porvarillista hegemoniaa, kommunismia ja demokratiaa. Ajatteluaan h\xc3\xa4n kuvasi my\xc3\xb6s Ihmisen \xc3\xa4\xc3\xa4ni -sarjassa vuonna 1978 ilmestyneess\xc3\xa4 kirjassaan._NEWLINE_Keskustelukirjallisuuteen h\xc3\xa4n palasi teoksissaan Sotap\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirja (1991) ja Ty\xc3\xb6p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirja (1992). Yhteiskuntakritiikin lis\xc3\xa4ksi niiss\xc3\xa4 painottuu omakohtainen pohdiskelu._NEWLINE_J\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4\xc3\xa4n el\xc3\xa4kkeelle Eskola julkaisi uskonnollista uskoa koskevat sosiologiset ajatuksensa kirjoissaan Uskon tunnustelua (2000), Tied\xc3\xa4n ja uskon (2003) ja Yksinkertainen usko (2006). Uskontotrilogian p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teoksessa Eskola pohti uskonnollisuuden korutonta muunnelmaa, yksinkertaista uskoa, joka voi el\xc3\xa4\xc3\xa4 tieteellisen maailmankuvan rinnalla kaipaamatta kirkon oppirakennelmia tai messuja._NEWLINE_Viimeiseksi teokseksi j\xc3\xa4i postuumisti ilmestynyt Vanhanakin voi ajatella (2019).\n_START_SECTION_\nKunnianosoitukset\n_START_PARAGRAPH_\nEskola valittiin Suomalaisen Tiedeakatemian j\xc3\xa4seneksi vuonna 1983 ja Lapin yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 2004. H\xc3\xa4net nimettiin Vuoden professoriksi 1994 ja vuoden valtiotieteilij\xc3\xa4ksi 2003.\n_START_SECTION_\nYksityisel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nEskola oli naimisissa, ja h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli kaksi lasta.\n_START_SECTION_\nMainintoja muualla\n_START_PARAGRAPH_\nVeikko Huovisen novellissa Pystyyn marinoitu nainen ugandalainen ylioppilas Leopold Gile kuulee Antti Eskolan luentoja ja tekee laudaturty\xc3\xb6n aiheesta \xe2\x80\x9dAfrikan maiden riisto ennen ja nyt\xe2\x80\x9d.'