b'\n_START_ARTICLE_\nPallokalat\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6, koko ja rakenne\n_START_PARAGRAPH_\nPallokalat ovat normaalitilassaan nuijan muotoisia. Niiden pienet ev\xc3\xa4t t\xc3\xb6rr\xc3\xb6tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t sivuille, ja selk\xc3\xa4ev\xc3\xa4 puuttuu kokonaan. Monien lajien pintaa peitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t pienet piikit, kuitenkin paljon lyhyemm\xc3\xa4t kuin siilikaloilla. P\xc3\xa4\xc3\xa4 on iso, ja silm\xc3\xa4t sijaitsevat kaukana toisistaan. Monet lajit osaavat liikuttaa silmi\xc3\xa4\xc3\xa4n. Pallokaloilla ei ole suomuja eik\xc3\xa4 varsinaisia kiduskansia; kidukset ovat pehme\xc3\xa4t aukot l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 rintaevi\xc3\xa4, ja hampaat ovat sulautuneet nelj\xc3\xa4ksi kovaksi levyksi. Pallokalat liikkuvat yleens\xc3\xa4 vispaamalla rintaevi\xc3\xa4\xc3\xa4n ja heilauttavat pyrst\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n vain sy\xc3\xb6ks\xc3\xa4ht\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n pakoon tai ruoan kimppuun. Rintaeviens\xc3\xa4 avulla ne kykenev\xc3\xa4t uimaan my\xc3\xb6s taaksep\xc3\xa4in._NEWLINE_Er\xc3\xa4ill\xc3\xa4 pallokalalajeilla on v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n selk\xc3\xa4nikamia (16) kuin mill\xc3\xa4\xc3\xa4n muulla kalalajilla. Nikamien pieni m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 tekee niiden liikkumisesta erikoista, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n on ajateltu selitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n, miksi niille on kehittynyt puolustusmenetelmi\xc3\xa4 kuten myrkky, piikit ja pullistuminen._NEWLINE_Suurimmat makean veden lajit, kuten kultapallokala, ovat yli 60 cm pitki\xc3\xa4, pienin k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6pallokala j\xc3\xa4\xc3\xa4 alle kolmesenttiseksi. Kaikkein suurin on merivedess\xc3\xa4 el\xc3\xa4v\xc3\xa4, yli 120 cm pitk\xc3\xa4ksi kasvava t\xc3\xa4htipallokala._NEWLINE_Pallokalojen kasvot n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t ilmeikk\xc3\xa4ilt\xc3\xa4. Niill\xc3\xa4 on voimakkaat leuat, ja leukoja liikuttavien lihasten takia sieraimet ja silm\xc3\xa4t mahtuvat vain p\xc3\xa4\xc3\xa4n yl\xc3\xa4pinnalle kuten sammakoilla. Niill\xc3\xa4 on lihaksikkaat huulet, joita ne mutristelevat sy\xc3\xb6dess\xc3\xa4\xc3\xa4n. Koska kalan p\xc3\xa4\xc3\xa4ravintoa ovat kuorelliset selk\xc3\xa4rangattomat, sen on vaikea n\xc3\xa4hd\xc3\xa4, onko ruoka pilaantunutta, ja sen t\xc3\xa4ytyy luottaa makuaistiinsa._NEWLINE_Useimpien pallokalalajien hampaat kasvavat koko niiden el\xc3\xa4m\xc3\xa4n ajan. Ne ovat sopeutuneet sy\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n kovakuorista ruokaa kuten simpukoita ja rapuja. Jos ne el\xc3\xa4v\xc3\xa4t akvaariossa liian pehme\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ruoalla, hampaiden kasvusta tulee ongelma, ja jotkut akvaarioharrastajat lyhent\xc3\xa4v\xc3\xa4tkin lemmikkiens\xc3\xa4 hampaita s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti. Hampaiden leikkausta varten pienet pallokalat nukutetaan neilikka\xc3\xb6ljyll\xc3\xa4._NEWLINE_Pallokalat voivat pullistua t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 itsens\xc3\xa4 vedell\xc3\xa4 tai ilmalla. Ilmalla t\xc3\xa4yttyminen on vaarallista, sill\xc3\xa4 varsinkaan pienet pallokalalajit eiv\xc3\xa4t saa puserrettua ilmaa en\xc3\xa4\xc3\xa4 ulos, kun ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4 veden paine puristaa niiden hengitysaukot kiinni. Siksi akvaariossa olevia pallokaloja ei siirret\xc3\xa4 haavilla vaan vesiastiassa._NEWLINE_Pullistumiseen liittyy my\xc3\xb6s joidenkin pallokalalajien kyky tuottaa voimakkaita \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nPallokaloja tavataan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajan molemmin puolin 45. leveyspiirille asti kaikkien t\xc3\xa4lle vy\xc3\xb6hykkeelle ulottuvien mantereiden rannikoilla.  Merivedess\xc3\xa4 el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 lajeja tavataan yleens\xc3\xa4 koralliriuttojen l\xc3\xa4heisyydest\xc3\xa4. Murtovesilajit el\xc3\xa4v\xc3\xa4t tyypillisesti jokisuussa. _NEWLINE_Pallokalat voidaan luokitella saalistustapansa mukaan avoveden saalistajiin, hiipij\xc3\xb6ihin ja vaanijoihin. Avovedess\xc3\xa4 saalistavat lajit, kuten messinkipallokala, liikkuvat helikoptereiden lailla yl\xc3\xb6s ja alas ja hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t saalisel\xc3\xa4intens\xc3\xa4 kimppuun avoimesti. Hiiviskelij\xc3\xa4t, kuten k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6pallokala, uivat luolissa ja kasvitiheik\xc3\xb6iss\xc3\xa4, n\xc3\xa4ykkiv\xc3\xa4t simpukoita ja muita hitaasti liikkuvia selk\xc3\xa4rangattomia ja varovat itse tulemasta sy\xc3\xb6dyiksi. Vaanijat, kuten pohjapallokala, piiloutuvat kasvien sekaan tai jopa kaivautumalla hiekkaan ja sy\xc3\xb6ksyv\xc3\xa4t sielt\xc3\xa4 ohikulkevien saalisel\xc3\xa4inten kimppuun._NEWLINE_Pallokalat ovat aggressiivisia reviiri\xc3\xa4\xc3\xa4n puolustavia kaloja. Nuoret yksil\xc3\xb6t saattavat el\xc3\xa4\xc3\xa4 parvina, mutta aikuiset pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t v\xc3\xa4limatkaa toisiinsa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 liittyy niiden ravinnonhankintaan: ne viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t tuntikausia etsien ruokaa omalta alueeltaan, ja kun sit\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy, ne eiv\xc3\xa4t halua jakaa sit\xc3\xa4 muiden lajitoveriensa kanssa. Jotkut lajit, kuten juovapallokala, tarvitsevat niin ison reviirin, ettei niiden kanssa mahdu suureenkaan kotiakvaarioon mit\xc3\xa4\xc3\xa4n muita kaloja, ja akvaarion hoitajan t\xc3\xa4ytyy varoa omia sormiaankin. Rauhallisimmat lajit voivat el\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 toisiaan silloin, kun niill\xc3\xa4 ei ole kutuaika. T\xc3\xa4llaisia ovat rengaspallokala ja Carinotetraodon-lajit. Sek\xc3\xa4 meress\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 makeassa vedess\xc3\xa4 el\xc3\xa4vien pallokalojen on useita kertoja raportoitu purreen ihmisi\xc3\xa4, katkoneen tyt\xc3\xb6lt\xc3\xa4 varpaita ja miehilt\xc3\xa4 sukupuolielimi\xc3\xa4._NEWLINE_Pallokalat kutevat yleens\xc3\xa4 kiinte\xc3\xa4lle alustalle kuten kasvin lehdelle. Koiras vartioi m\xc3\xa4ti\xc3\xa4 sen kuoriutumiseen asti. Monet sellaisetkin lajit, jotka muuten viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t koko el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 meress\xc3\xa4, tulevat jokisuihin kutemaan makeassa tai murtovedess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMyrkyllisyys ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 ruokana\n_START_PARAGRAPH_\nPallokaloissa symbioottisesti el\xc3\xa4v\xc3\xa4t useat bakteerilajit tuottavat kalaan myrkyllist\xc3\xa4 tetrodotoksiinia.  Myrkky muistuttaa koostumukseltaan er\xc3\xa4iden salamantereiden myrkky\xc3\xa4. Myrkky\xc3\xa4 on eniten kalan silmiss\xc3\xa4 ja sis\xc3\xa4elimiss\xc3\xa4, etenkin maksassa ja munasarjoissa. _NEWLINE_Japanissa tietyst\xc3\xa4 fuguksi kutsutusta pallokalalajista (Takifugu rubripes) valmistetaan kallista ruokaa. Kala tarjoillaan raakana ja siit\xc3\xa4 on leikattu myrkylliset osat pois. Fugun valmistukseen tarvitaan lupa, sill\xc3\xa4 virheellisesti k\xc3\xa4sitellyst\xc3\xa4 kalasta annokseen voi p\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4 myrkky\xc3\xa4, joka voi aiheuttaa sairastumisen tai jopa kuoleman.  Fugua pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Japanissa suurena herkkuna ja sen aiheuttamaa kihelm\xc3\xb6inti\xc3\xa4 suussa arvostetaan. Viljellyiss\xc3\xa4 kaloissa on myrkky\xc3\xa4 tuottavia bakteereita v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin villeiss\xc3\xa4 kaloissa. Jos kalaa on ruokittu vain n\xc3\xa4it\xc3\xa4 bakteereita sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ruoalla tarpeeksi kauan, siit\xc3\xa4 voi sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 jopa maksan._NEWLINE_Vuosisatoja vanhan kiellon mukaan Japanin keisari ei saa uhmata kuolemaa sy\xc3\xb6m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 fugua. Viimeisen vuosikymmenen aikana Japanissa on kuollut fuguun keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin noin kolme henke\xc3\xa4 vuodessa. Kuolemien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on kuitenkin v\xc3\xa4hentynyt. Viel\xc3\xa4 1950-luvulla fugun sy\xc3\xb6nnist\xc3\xa4 saattoi kuolla 400 ja sairastua yli 31\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4 vuosittain.\n_START_SECTION_\nPallokalat akvaarioissa\n_START_PARAGRAPH_\nTunnetuimpia akvaariossa pidett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 pallokaloja ovat murtovedess\xc3\xa4 pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4t rengaspallokala Tetraodon biocellatus, viherpallokala Tetraodon fluviatilis ja pantteripallokala Tetraodon nigroviridis. Makean veden pallokaloista pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6pallokalaa, kimalaispallokalaa sek\xc3\xa4 monia Carinotetraodon Auriglobus ja Tetraodon -lajeja. Merivesilajeista yleisimpi\xc3\xa4 ovat Arothron- ja Canthigaster-sukujen lajit._NEWLINE_Pallokalat ovat niin voimakkaasti reviiri\xc3\xa4 puolustavia kaloja, ett\xc3\xa4 vain harvoin voi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 useita yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4 samassa akvaariossa. Silloinkin akvaariossa pit\xc3\xa4\xc3\xa4 olla paljon kasveja ja muita n\xc3\xa4k\xc3\xb6esteit\xc3\xa4 ja kaikki kalat pit\xc3\xa4\xc3\xa4 laittaa altaaseen yht\xc3\xa4 aikaa. Valmiille reviirille tuotu uusi kala tapetaan l\xc3\xa4hes aina. Jotkin lajit voivat el\xc3\xa4\xc3\xa4 muiden lajien kuin pallokalojen kanssa, mutta ruokinnasta voi silloin tulla ongelma: pallokala liikkuu hitaammin kuin muut kalat, jotka helposti ahmivat kaiken ruoan. Jos kaloja ruokitaan niin paljon, ett\xc3\xa4 pallokaloillekin varmasti riitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ruokaa, liiat ravinteet voivat pilata veden laatua.\n_START_SECTION_\nGenetiikka ja evoluutio\n_START_PARAGRAPH_\nKahden pallokalalajin genomit selvitettiin ensimm\xc3\xa4isten joukossa vuonna 2001. Tutkitut lajit olivat kaakkoisaasialainen murtovesilaji  pantteripallokala (Tetraodon nigroviridis) ja merivesilaji Takifugu rubripes, jotka erosivat toisistaan noin 20\xe2\x80\x9330 miljoonaa vuotta sitten.  N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 T. rubripes -lajin genomin sekvenssin selvitt\xc3\xa4minen aloitettiin jo vuonna 1989. Tutkimusten perusteella pantteripallokalan genomissa on 350 miljoonaa em\xc3\xa4sparia, v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin  mink\xc3\xa4\xc3\xa4n muun tunnetun selk\xc3\xa4rankaislajin genomissa.  My\xc3\xb6s T. rubripesin genomi on el\xc3\xa4inkunnan pienimpi\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 sen koko on vain 390 Mbp, yksi kahdeksasosa ihmisen genomista. Vaikka genomi on pieni, se sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 silti useimmat ihmisen genomissakin sijaitsevat geenit ja s\xc3\xa4\xc3\xa4telyelementit. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi T. rubripes -lajia on k\xc3\xa4ytetty hyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 menestyksell\xc3\xa4 verrokkina my\xc3\xb6s vuonna 2003 julkaistun ihmisen genomin selvitt\xc3\xa4misess\xc3\xa4 ja esimerkiksi ihmisen geenim\xc3\xa4\xc3\xa4rien arvioinnissa._NEWLINE_Pallokalojen ruumiinrakenne on erikoistunut kovakuorisiin saalisel\xc3\xa4imiin. Sek\xc3\xa4 niiden liikuntatapa ett\xc3\xa4 kovat hampaat ja voimakkaat leuat ovat osoitus t\xc3\xa4st\xc3\xa4. Pallokalat kehittyiv\xc3\xa4t varhaisella eoseenikaudella. Fossiileiden perusteella n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 silt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 useimmat muutkin simpukoita p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisena ravintonaan sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t lajit ovat kehittyneet viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in, mit\xc3\xa4 k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4 my\xc3\xb6s fylogenetiikka tukee.'