b'\n_START_ARTICLE_\nKuntosali\n_START_PARAGRAPH_\nKuntosali on paikka, jossa perinteisesti voimailulajien urheilijat ovat harjoitelleet. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kuntosaliharjoittelu kuuluu voimailijoiden lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s l\xc3\xa4hes kaikkien muidenkin urheilijoiden harjoitusohjelmaan ja on my\xc3\xb6s suosittu harrastus tavallisten kuntoilijoiden keskuudessa. Lihaskunnon lis\xc3\xa4ksi voi harjoittaa my\xc3\xb6s aerobista kuntoaan. Jos palveluihin kuuluu perinteisen kuntosalin lis\xc3\xa4ksi muita liikuntapalveluja, kuten esimerkiksi ryhm\xc3\xa4liikuntaa, palloilulajeja tai vesiurheilumahdollisuuksia, kutsutaan paikkaa yleisemmin nimell\xc3\xa4 kuntokeskus tai kuntoklubi. Kuntosalilla k\xc3\xa4yminen auttaa painonhallinnassa. Harjoittelun voi aloittaa Tyksin ylil\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Jan Sundellin mukaan pituuskasvun p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4, eli noin 15\xe2\x80\x9316-vuotiaana.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset alkeelliset kuntosalit ja siell\xc3\xa4 suoritettavat harjoitusmuodot syntyiv\xc3\xa4t Suomessa 1910- ja 1920-luvuilla. Siihen aikaan kuntosalit sis\xc3\xa4lsiv\xc3\xa4t mahdollisuuden harjoittaa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 perinteiseen telinevoimisteluun sek\xc3\xa4 painiin liittyvi\xc3\xa4 harjoitteita. Kuntosaleja oli lis\xc3\xa4ksi mahdollista k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 terapeuttisessa ja kuntouttavassa toiminnassa. Kaiken kaikkiaan kuntosalitoiminta oli 1900-luvun ensimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 vuosikymmenin\xc3\xa4 hyvin pient\xc3\xa4, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 kuntosalit juurikaan vastanneet nykyisen kaltaisia kuntosaleja. _NEWLINE_Vasta 1950-luvun alkupuolella Suomessa otettiin ensimm\xc3\xa4iset askeleet kohti nykyisen kaltaista kuntosaliharjoittelua, jossa tavoitteena voi olla kunnon yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4minen, voiman hankinta tai lihasten kasvattaminen. Suomeen tuli runsaasti vaikutteita Amerikasta, jossa bodybuilding eli kehonrakennus oli saanut suosiota. Viel\xc3\xa4 kuitenkaan 1950- tai 1960-luvulla ei ollut kaupallisia kuntosaleja, vaan ne olivat useimmiten seurojen omistamia kellaritiloja, jotka sis\xc3\xa4lsiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 levytankoja, telineit\xc3\xa4 ja painoja. Kuntosalien k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4t olivat enimm\xc3\xa4kseen voimailun harrastajia sek\xc3\xa4 urheilijoita, jotka kehittiv\xc3\xa4t voimiaan ja kuntoaan jotakin toista urheilulajia varten, esimerkiksi j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkoilijat olivat aktiivisia kuntosaliharjoittelijoita jo 1960-luvulla.\n_START_SECTION_\nKuntosaliharrastajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKansallisen liikuntatutkimuksen 2005\xe2\x80\x932006 mukaan kuntosaliharrastajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 Suomessa (524\xc2\xa0000) ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen kerran tutkimussarjan aikana yli puolen miljoonan harrastajan rajan. Kuntosaliharrastajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt nelj\xc3\xa4n vuoden aikana 165\xc2\xa0000, mik\xc3\xa4 merkitsee yli 40\xc2\xa0000 uutta harrastajaa vuotta kohden. Kuntosaliharrastuksen yleistymist\xc3\xa4 voi tutkimuksen mukaan selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuntosalien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisell\xc3\xa4, salien laadun parantumisella ja alan yritt\xc3\xa4jien aktiivisella markkinoinnilla. Tutkimuksen mukaan painonnostajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on kuitenkin samalla aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4 laskenut 44 prosenttia. Harrastajien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kasvu selittyy tavallisten kuntoilijoiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kasvulla._NEWLINE_Liikunta ja urheilu ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4v\xc3\xa4t yli 20\xc2\xa0000 suomalaista, kun viime vuosikymmenell\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli tuhansia pienempi. Uusia ty\xc3\xb6paikkoja on syntynyt etenkin kuntosalibisnekseen.\n_START_SECTION_\nKuntokeskukset\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa on noin 450 kaupallista kuntosalia. Suurin osa kaupallisista kuntosaleista toimii itsen\xc3\xa4isin\xc3\xa4 yrityksin\xc3\xa4, osa taas toimii kuntokeskusketjujen puitteissa. Ketjuja ovat esimerkiksi CMS-klubit, jolla on 36 yksityisess\xc3\xa4 omistuksessa olevaa keskusta ymp\xc3\xa4ri Suomea. Lady Linella on 32 naisille palveluja tarjoavaa keskusta. Forever-kuntoklubeilla on 12 keskusta, Finnbody-ketjuun kuuluu 5 keskusta. Elixialla keskuksia on yhdeks\xc3\xa4n, SATS:lla seitsem\xc3\xa4n, Motivuksella seitsem\xc3\xa4n, joista osa on vain naisille ja Vocatumilla kaksi, jotka molemmat sijaitsevat Oulun ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Kempeleess\xc3\xa4 ja Oulun Kynsilehdossa. Lis\xc3\xa4ksi on ei-kaupallisia, yhdistysmuotoisina toimivia kuntosaleja, ja kuntien omistuksessa on kuntosaleja l\xc3\xa4hes 200.\n_START_SECTION_\nKuntosaliohjaaja\n_START_PARAGRAPH_\nKuntosaliohjaaja on  liikunta- tai kuntokeskuksessa toimiva henkil\xc3\xb6, joka tarjoaa keskuksen j\xc3\xa4senille ohjaus- ja valmennuspalveluita  Ohjaajat voivat olla koulutukseltaan esimerkiksi fysioterapeutteja, liikunnanohjaajia tai muita liikunta-alan koulutuksen omaavia henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4. Tyypillinen ohjaustapaamisen kesto on 30\xe2\x80\x9360 minuuttia ja se toteutetaan henkil\xc3\xb6kohtaisesti._NEWLINE_Liikunta- tai kuntokeskuksissa tarjotaan my\xc3\xb6s usein my\xc3\xb6s palvelua, jossa henkil\xc3\xb6kohtaisesta ohjauksesta ja pitk\xc3\xa4kestoisesta valmennuksesta vastaavat personal trainerit eli henkil\xc3\xb6kohtaiset valmentajat. Henkil\xc3\xb6kohtaisessa valmennuspalvelussa ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 liikuta kuntokeskuksessa, vaan kuntoillaan asiakkaan toiveiden ja tarpeiden mukaan muuallakin, vaikkapa juoksulenkill\xc3\xa4._NEWLINE_Kuntokeskustoiminnassa tunnetaan erikseen my\xc3\xb6s k\xc3\xa4site ryhm\xc3\xa4liikuntaohjaaja.'