b'\n_START_ARTICLE_\nLiivil\xc3\xa4isten liitto\n_START_SECTION_\nLiiton perustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nLiivil\xc3\xa4isten liiton perustivat kansallismieliset liivil\xc3\xa4iset tarkoituksenaan kansallisten pyrkimysten ajaminen. Perustajista merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 olivat K\xc5\x8drli Stalte, Didrik Volganski ja M\xc4\x81rtins Lepste. Liivil\xc3\xa4isten liiton toiminta alkoi vuoden 1922 puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4, jolloin p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin muun muassa seuran tavoitteista ja j\xc3\xa4rjestettiin tapahtumia. Latvian hallitus hyv\xc3\xa4ksyi seuran s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t vasta vuonna 1923. Perustamisen yhteydess\xc3\xa4 otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n my\xc3\xb6s liivil\xc3\xa4isten lippu ja kansallislaulu. Liiton toiminnan alkuvaiheessa sen toiminta kangerteli. Ongelmaksi muodostui esimerkiksi liivin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 kokouksissa, sill\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 oli yleens\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytetty vain arkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Kuitenkin liitto oli mukana l\xc3\xa4hes kaikissa liivil\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 yhteishankkeissa. Kulttuuritoiminnan v\xc3\xa4h\xc3\xa4isyys kasvatti kaikesta huolimatta tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myytt\xc3\xa4 seuran puheenjohtajana vuosina 1924\xe2\x80\x931933 toimineeseen M\xc4\x81rtins Lepsteen, joka vuonna 1933 syrj\xc3\xa4ytettiinkin asemastaan.\n_START_SECTION_\nSeuratalon perustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nYksi keskeinen Liivil\xc3\xa4isten liiton toteuttama hanke oli seuratalon perustaminen. 1930-luvulla l\xc3\xa4hes koko toiminta keskittyi seuratalon perustamiseen. Tarkoitusta varten saatiin lahjaksi tontti Mazirbest\xc3\xa4 1930-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Taloudellisten ongelmien takia talon rakentaminen my\xc3\xb6h\xc3\xa4styi kuitenkin useita vuosia. Taloa alettiin lopulta rakentaa vuonna 1938. Rakentamiseen saatiin taloudellista tukea Virosta, Suomesta, Unkarista ja Latvian hallitukselta. Rakennuksen suunnitteli suomalainen arkkitehti Erkki Huttunen yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 latvialaisen arkkitehdin Visvaldis Paeglen kanssa ja rakennusurakka annettiin latvialaiselle rakennusmestari Kronsbergille. Rakennuksen peruskivi laskettiin lokakuussa 1938 ja tilaisuudessa oli mukana Latvian, Viron ja Suomen edustajia. Rakennus nousi vesikattovaiheeseen saman vuoden joulukuussa ja se vihittiin 6. elokuuta 1939. Taloa ei kuitenkaan otettu k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ennen Neuvostoliiton Latvian miehityst\xc3\xa4. Neuvostoliitto lakkautti seuran Latvian miehityksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 vuonna 1940, jolloin liiton koko omaisuus seurataloa my\xc3\xb6ten takavarikoitiin valtiolle. Seuratalo muutettiin kulttuuritaloksi, jossa esitettiin elokuvia ja j\xc3\xa4rjestettiin tansseja. Saksalaismiehityksen alussa liivil\xc3\xa4iset saattoivat j\xc3\xa4lleen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 taloaan, mutta se muutettiin lopulta sotilaiden majoituspaikaksi.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4lleensyntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nLiivil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 toimintaa alettiin elvytt\xc3\xa4\xc3\xa4 jo vuonna 1977. Liivil\xc3\xa4isten liiton uusi perustaminen k\xc3\xa4ynnistyi kokouksella 13. marraskuuta 1988. Virallisesti seura perustettiin perustavalla kokouksella 26. marraskuuta. Tuolloin seura perustettiin nimell\xc3\xa4 L\xc4\xabv\xc3\xb5d Kult\xc5\xabr \xc4\xaat, mutta se otti itselleen Liivil\xc3\xa4isten liiton vanhan nimen vuonna 1993. Perustavaan kokoukseen osallistui noin 150 osanottajaa ja se valitsi seuran vanhimmaksi Ieva Neilanden. J\xc3\xa4seni\xc3\xa4 seuralla oli 142. Ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 hankkeita liiton uuden perustamisen j\xc3\xa4lkeen oli Mazirbess\xc3\xa4 elokuun alussa vuonna 1989 j\xc3\xa4rjestetty seuratalon rakentamisen 50-vuotisjuhla. Tilaisuuteen osallistui 629 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 ja paikalla oli esitelm\xc3\xb6im\xc3\xa4ss\xc3\xa4 muun muassa virolainen Eduard V\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Seura perusti alaosastot vuonna 1989 Ventspilsiin ja Kolkaan, vuonna 1993 Riikaan ja Mazirbeen, sek\xc3\xa4 vuonna 2004 Staiceleen. J\xc3\xa4senten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi vuoteen 1999 menness\xc3\xa4 200:aan. 1. elokuuta 1998 pidettyyn juhlaan osallistui Suomen silloinen presidentti Martti Ahtisaari ja Latvian presidentti Guntis Ulmanis. Liivil\xc3\xa4isten liitto sai takaisin seuratalonsa 1. tammikuuta vuonna 2000.\n_START_SECTION_\nToiminta\n_START_PARAGRAPH_\nLiivil\xc3\xa4isten liiton ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 tavoitteita sen uuden perustamisen j\xc3\xa4lkeen oli liivin kielen opettaminen. Vuodesta 1989 vuoteen 1995 liivin kielen opetusta j\xc3\xa4rjestettiinkin Riiassa kaupungin ja Latvian opetusministeri\xc3\xb6n tuella. Vuodesta 1995 kielen opetusta on j\xc3\xa4rjestetty Kolkassa. Latviassa tunnetut liittoon kuuluvat poliitikot Ilm\xc4\x81rs Geige sek\xc3\xa4 Dainis ja Helmi Stalte ovat toimineet liiton omaisuuden takaisin saamiseksi ja taloudellisen tuen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4miseksi. Liivil\xc3\xa4isten liitto on my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4nyt liiton seuratalon 50-vuotisjuhlien j\xc3\xa4lkeen liivil\xc3\xa4isjuhlat joka vuoden ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 sunnuntaina.'