b'\n_START_ARTICLE_\nHerhil\xc3\xa4inen\n_START_SECTION_\nTuntomerkit\n_START_PARAGRAPH_\nHerhil\xc3\xa4inen on suhteellisen helppo erottaa muista Suomessa esiintyvist\xc3\xa4 ampiaisista sill\xc3\xa4 se on suurin meill\xc3\xa4 tavattu ampiaislaji. Pituus on kuningattarella 25-35 mm, ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isell\xc3\xa4 18\xe2\x80\x9324 mm ja koiraalla 21\xe2\x80\x9328 mm. Herhil\xc3\xa4inen on huomiota her\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4n suurikokoinen, ruskeankeltainen laji, ja herhil\xc3\xa4isell\xc3\xa4 on punertavaa v\xc3\xa4ri\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4. _NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4n punaruskeat yl\xc3\xa4- ja sivureunat ulottuvat selv\xc3\xa4sti verkkosilmien ulkopuolelle. P\xc3\xa4\xc3\xa4laella olevien pistesilmien taempi rivi on selv\xc3\xa4sti verkkosilmien takareunan etupuolella. P\xc3\xa4\xc3\xa4n etuosassa sijaitseva suukilpi on tasaisen keltainen. Muiden ampiaislajien tapaan koirailla on suhteessa pidemm\xc3\xa4t tuntosarvet. Keskiruumis on punaruskea ilman keltaisia t\xc3\xa4pli\xc3\xa4. Herhil\xc3\xa4isen tunnistaa matalasta  lento\xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4._NEWLINE_Muista ampiaislajeista herhil\xc3\xa4inen voidaan joskus sekoittaa pensasampiaisen (Dolichovespula media) kuningattariin, mutta erottaminen onnistuu yll\xc3\xa4 olevien tuntomerkkien avulla helposti.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nPes\xc3\xa4t ovat rakennusten ja puiden koloissa, useimmiten kuolleissa lehtipuissa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 kuningatarten talvehtimispaikkoja. Joskus herhil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tavataan my\xc3\xb6s linnunp\xc3\xb6nt\xc3\xb6iss\xc3\xa4, vanhoissa mehil\xc3\xa4ispesiss\xc3\xa4 tai jopa maassa._NEWLINE_Pesien kennolevyt ovat usein ruskeita, mik\xc3\xa4 johtuu lahopuusta otetusta pes\xc3\xa4aineksesta, pureskellusta kasvikuitumassasta. Herhil\xc3\xa4iset kaventavat pes\xc3\xa4n suuaukkoa l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan laskiessa. Keski-Euroopan suurimmat ovat 15 kennolevyisi\xc3\xa4 ja niiss\xc3\xa4 voi olla jopa 2800 kennoa. Suomen suurin pes\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty Tohmaj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 2002. Se oli 60 cm korkea, 50 cm leve\xc3\xa4 ja siin\xc3\xa4 oli yli 10 kennolevy\xc3\xa4. Suurissa pesiss\xc3\xa4 kuningattaria ja koiraita voi kumpiakin olla yli 300 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Talvehtiminen, joka kest\xc3\xa4\xc3\xa4 noin kahdeksan kuukautta, tapahtuu yleens\xc3\xa4 yksitt\xc3\xa4in, mutta joskus talvehtivat kuningattaret ovat ryhmiss\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4iset kuningattaret l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t liikkeelle toukokuun alussa. Talvehtineet kuningattaret saavat mett\xc3\xa4 esimerkiksi vaahteroista ja voivat saada aikaan tuhoa esimerkiksi koivutaimistoissa mahlaa etsiess\xc3\xa4\xc3\xa4n. Munavaihe kest\xc3\xa4\xc3\xa4 alle 5 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja alkukes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sen pituus voi olla jopa 14 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Herhil\xc3\xa4isell\xc3\xa4 on viisi toukkavaihetta, joiden kokonaiskesto keskikes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on 12 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja niiden j\xc3\xa4lkeisen kotelovaiheen kesto on 14 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Koko kehitysvaihe munasta aikuiseksi kest\xc3\xa4\xc3\xa4 siis v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 30 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Vespula ja Dolichovespula ampiaisten kehitys on lyhyempi, vain noin 20 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Ty\xc3\xb6l\xc3\xa4iset ja vanhat kuningattaret kuolevat syksyll\xc3\xa4 ja vain uudet hedelm\xc3\xb6ittyneet kuningattaret talvehtivat._NEWLINE_Herhil\xc3\xa4isten ravintona on mesi, mahla, mesikaste, saalisel\xc3\xa4inten ja raatojen nesteet. Toukkien ravintona on aikuisten pesiin tuomat k\xc3\xa4rp\xc3\xa4set ja muut hy\xc3\xb6nteiset._NEWLINE_Herhil\xc3\xa4iset, kuten monet muutkin ampiaislajit, saalistavat my\xc3\xb6s itse\xc3\xa4\xc3\xa4n suurempia el\xc3\xa4imi\xc3\xa4. Joillain paikoilla ne voivat saalistaa sudenkorentoja (esimerkiksi Aeshna, Sympetrum) ja olla siten merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kuolleisuustekij\xc3\xa4 ja haitata sudenkorentojen pariutumista ja munintaa. Herhil\xc3\xa4iset voivat joskus aiheuttaa vahinkoja mehil\xc3\xa4istarhoissa, koska ne tunkeutuvat mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n mehil\xc3\xa4ispesiin ja tuhoavat l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsevia ampiaispesi\xc3\xa4._NEWLINE_Vuorokautinen lentoaika on pitk\xc3\xa4, jopa 22 tuntia. Herhil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein perhosten valopyydyksist\xc3\xa4, koska herhil\xc3\xa4iset muista suomalaisista ampiaisista poiketen lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t my\xc3\xb6s ilta- ja aamuh\xc3\xa4m\xc3\xa4riss\xc3\xa4. Herhil\xc3\xa4iset eiv\xc3\xa4t ole aggressiivisempia kuin muutkaan ampiaiset, eik\xc3\xa4 niiden myrkky ole yht\xc3\xa4 toksista kuin esimerkiksi tavallisen tarhamehil\xc3\xa4isen (Apis mellifera) myrkky. Herhil\xc3\xa4isill\xc3\xa4 on voimakas lento\xc3\xa4\xc3\xa4ni ja ne ovat muita ampiaisia rauhallisempia, mutta ne sotkevat enemm\xc3\xa4n. Suurin osa kuningattarista parittelee vain kerran, mutta jotkut parittelevat jopa kolme kertaa.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nHerhil\xc3\xa4inen on laajimmalle levinnyt herhil\xc3\xa4islaji, jonka levinneisyysalue ulottuu l\xc3\xa4pi palearktisen alueen Tyynelt\xc3\xa4 valtamerelt\xc3\xa4 Atlantille. Se on ainoa herhil\xc3\xa4islaji, joka on siirtynyt ihmisen mukana Pohjois- ja Etel\xc3\xa4-Amerikkaan sek\xc3\xa4 Madagaskarille._NEWLINE_Herhil\xc3\xa4inen on levinnyt koko Eurooppaan pohjoisimpia alueita ja Irlantia lukuun ottamatta. Ainoastaan Suomen rajoilla lajin levinneisyys ulottuu 60. leveysasteen pohjoispuolelle, Karjalassa \xc3\x84\xc3\xa4nisen rannoille.  _NEWLINE_Norjasta viimeisimm\xc3\xa4t l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t ovat l\xc3\xa4hes sadan vuoden takaa. Se on v\xc3\xa4hentynyt v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Ruotsissa, mutta taas vuoden 2000 j\xc3\xa4lkeen runsastunut esimerkiksi Tukholman alueella. Herhil\xc3\xa4inen on yleistynyt Virossa, jossa etel\xc3\xa4- ja l\xc3\xa4nsisaaristossa esiintyy erityisen yleisen\xc3\xa4 V. c. germana.\n_START_SECTION_\nHerhil\xc3\xa4inen Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa herhil\xc3\xa4inen oli yleisimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n 1930-1940 luvuilla Etel\xc3\xa4- ja L\xc3\xa4nsi-Suomessa Vaasaan asti ja It\xc3\xa4-Suomessa Kuopioon. Vuosien 1936-1943 poikkeuksellisen l\xc3\xa4mpimien kesien aikana tehtiin suurin osa herhil\xc3\xa4isl\xc3\xb6yd\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Vuoden 1944 j\xc3\xa4lkeen ei herhil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 tavattu Suomessa muutamia harhailijoita lukuun ottamatta. 1960-luvun kylmin\xc3\xa4 kesin\xc3\xa4 herhil\xc3\xa4iset h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t, koska ne eiv\xc3\xa4t ehtineet munia uusia kuningattaria. 1990-luvulla alkoi tulla uusia havaintoja: L\xc3\xa4ntisen Suomenlahden saaristo (\xc3\x96r\xc3\xb6, Russar\xc3\xb6), Tv\xc3\xa4rminne, koko Suomenlahden pituudelta (Virolahti, Pyht\xc3\xa4\xc3\xa4, Kirkkonummi, Hanko, F\xc3\xb6gl\xc3\xb6), muutamia yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4 my\xc3\xb6s sis\xc3\xa4maasta (Imatra, Rantasalmi)._NEWLINE_Levinneisyyteen vaikuttaa mahdollisesti t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4n pes\xc3\xa4puun, tammen, levinneisyyden pohjoisraja, mutta ei esimerkiksi Suomessa. Lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy vain l\xc3\xa4mpimin\xc3\xa4 kesin\xc3\xa4 (hein\xc3\xa4kuun isotermi >16 \xc2\xb0C. ). Varsinkin pohjoisessa herhil\xc3\xa4isten pesimiselle ja kehittymiselle riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n l\xc3\xa4mmin kes\xc3\xa4aika on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4. _NEWLINE_Vuosien 2000-2003 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 tehtiin 45 kunnan alueella sanomalehtikysely. It\xc3\xa4-Suomesta Oravaniemest\xc3\xa4 havaittiin onnistunut pesint\xc3\xa4 vuonna 2000. Sen j\xc3\xa4lkeen pesint\xc3\xb6j\xc3\xa4 on havaittu muun muassa Espoossa ja etenkin Kaakkois-Suomessa lukuisasti. L\xc3\xa4mpim\xc3\xa4t kes\xc3\xa4t ovat kiihdytt\xc3\xa4neet herhil\xc3\xa4isten levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Suomessa. Yksitt\xc3\xa4isi\xc3\xa4 havaintoja pesist\xc3\xa4 on viime vuosina tehty muun muassa Saimaan rannalla ja H\xc3\xa4meenlinnan seudulla. Herhil\xc3\xa4isten uskotaan levitt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4n l\xc3\xa4hivuosina pohjoiseen ainakin Pirkanmaalle asti._NEWLINE_Vuonna 2013 herhil\xc3\xa4isen on todettu levinneen Suomessa Pohjois-Savoon ja Pohjois-Karjalaan.\n_START_SECTION_\nUhanalaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2001 herhil\xc3\xa4inen arvioitiin eritt\xc3\xa4in uhanalaiseksi. Koska herhil\xc3\xa4inen pesii my\xc3\xb6s asuinrakennuksissa, ei kelopuiden v\xc3\xa4hentyminen muodosta ylivoimaista estett\xc3\xa4 herhil\xc3\xa4isen runsastumiselle.'