b'\n_START_ARTICLE_\nAusevikin kalliopiirrosalue\n_START_SECTION_\nTutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nAlueen maanomistaja Tor Gr\xc3\xb8nevik kertoi piirrosalueestaan Bergenin museolle vuonna 1932. Ensimm\xc3\xa4iseksi paikalle saapui Johannes B\xc3\xb8e 1930-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4, ja h\xc3\xa4n dokumentoi alueen. Toisen kerran alueen dokumentoi Anders Hagen 1960-luvun alkupuolella. H\xc3\xa4n esitti ensimm\xc3\xa4isen arvion piirrosten i\xc3\xa4st\xc3\xa4. H\xc3\xa4n sijoitti ne mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4kulttuurin ja maanviljelyskulttuurin mukaan vastaavasti kivikauden loppupuolelle ja pronssikauden alkupuolelle. H\xc3\xa4n arveli, ett\xc3\xa4 geometriset kuviot oli lainattu pronssikauden asukkaiden kalliopiirroksista.\n_START_SECTION_\nAjoitus\n_START_PARAGRAPH_\nEgil Bakka kiisti Hagenin arvion ja totesi saksanhirvien olevan samaa tyyli\xc3\xa4 kuin Vingenin piirrosalueen nuoremmissa piirroksissa, joten piirrokset oli tehty neoliittisen kivikauden keskivaiheilla. My\xc3\xb6s Eva Walderhaug yhtyi t\xc3\xa4h\xc3\xa4n arvioon sill\xc3\xa4 tarkennuksella, ett\xc3\xa4 viimeiset kuviot tehtiin neoliittisen kivikauden loppupuolella. Viime aikoina Morten Ramstad ja Sigrid Gundersen ovat halunneet aikaistaa Ausevikin piirrosten tekoaikaa._NEWLINE_Piirrokset sijaitsevat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n 10\xe2\x88\x9215 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella, jonne maankohoaminen on ne vuosituhansien aikana nostanut. Norjalaiset ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4tyneet siihen tulokseen, ett\xc3\xa4 kalliopiirrokset tehtiin paikkoihin, jotka olivat veden \xc3\xa4\xc3\xa4rell\xc3\xa4. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n ajatukseen perustuu my\xc3\xb6s piirrosten ajoitus, sill\xc3\xa4 ne arvioidaan piirretyn noin 4000 eaa. ja sen j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Ausevikin piirroskenttien l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 suoritettujen kaivausten ajoitukset tukevat osittain edellisi\xc3\xa4 arvioita. Vanhin avattu alue viittasi nuorimpaan mesoliittista kivikauteen (5000\xe2\x88\x924800 eaa.). T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alueella ei kuitenkaan esiintynyt ihmisten toiminnasta kertovia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4. Sen sijaan toisessa kaivauksessa, joka ajoitettiin vuosiin 3945\xe2\x88\x923790 eaa., l\xc3\xb6ytyi hiilenpaloja ja kivity\xc3\xb6kalujen ty\xc3\xb6st\xc3\xb6j\xc3\xa4tett\xc3\xa4. Kiinnostava l\xc3\xb6yt\xc3\xb6 oli piirrosten tekemiseen k\xc3\xa4ytetty kivenhamara, joka l\xc3\xb6ytyi turpeesta makaamassa kalliota vasten. Osa ajoituksista sijoittuu kivikaudelle, osa pronssikaudelle tai jopa rautakaudelle. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6jen perusteella paikalla olisi asuttu 4000\xe2\x88\x92500 eaa.\n_START_SECTION_\nKuvakent\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nPiirrosalue sijaitsee H\xc3\xb8ydalsfjordenin etel\xc3\xa4rannan tuntumassa suojaisassa kaakkoiskulmassa Floran kunnassa. Paikka on noin 40 kilometri\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n Vingenin kalliopiirrosalueesta, johon Ausevikin piirroksia usein verrataan. Kalliopiirroksia on piirretty noin 1\xc2\xa0500 m\xc2\xb2 suuruiselle ja loivasti mereen viett\xc3\xa4v\xc3\xa4lle kallioalueelle, jossa piirrosalue on 85 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 10\xe2\x88\x9250 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Alle 300 kuviota on ryhmitelty seitsem\xc3\xa4\xc3\xa4n eri kuvakentt\xc3\xa4\xc3\xa4n, jotka merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 roomalaisilla numeroilla I\xe2\x88\x92VII._NEWLINE_Seuraavassa luettelossa esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n sulkeissa kuvakenttien v\xc3\xa4liset et\xc3\xa4isyydet metrein\xc3\xa4: I (12 m) II (5 m) III (26 m) IV (10 m) V (11 m) VI (4 m) VII. Kuvakent\xc3\xa4ss\xc3\xa4 I on 10 kuviota, kent\xc3\xa4ss\xc3\xa4 II 37 kuviota, kent\xc3\xa4ss\xc3\xa4 III 134 kuviota 170 m\xc2\xb2 kokoisella alueella, IV:ssa 15 kuviota 10 m\xc2\xb2 alalla, V:ssa 2 kuviota, VI:ssa 39 kuviota 18 m\xc2\xb2 alalla ja VII:ssa 11 kuviota. Uusia kuvioita voi l\xc3\xb6yty\xc3\xa4, kun kuvakentti\xc3\xa4 reunustavat turpeet nostetaan yl\xc3\xb6s._NEWLINE_Saksanhirvi on kuva-alueen yleisin el\xc3\xa4inlaji, jota esitell\xc3\xa4\xc3\xa4n hirvaksina, lehmin\xc3\xa4 ja vasikoina. My\xc3\xb6s koiria, susia ja lintuja esiintyy, mutta kaloja ei. Tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin, ett\xc3\xa4 kalastus on monesti ollut p\xc3\xa4\xc3\xa4elinkeino ja saksanhirvien pyynti on siten ollut sen rinnakkaiselinkeino. Toiseksi eniten esiintyy piirroksia ihmishahmoista. Er\xc3\xa4st\xc3\xa4 hahmoa kutsutaan \xc5\xa1amaaniksi, koska kuviossa se levitt\xc3\xa4\xc3\xa4 suuria k\xc3\xa4si\xc3\xa4\xc3\xa4n molemmille sivuille. El\xc3\xa4imet ja ihminen kuvataan joskus yhdess\xc3\xa4 niin, ett\xc3\xa4 kuviot yhdistet\xc3\xa4\xc3\xa4n viivoilla tai verkkomaisilla kuvioilla, kuten pyyntiverkoilla. Loput kuvioista ovat geometrisi\xc3\xa4. Kuviossa voi olla esimerkiksi kymmenen samankeskist\xc3\xa4 ympyr\xc3\xa4\xc3\xa4 ("tikkataulu") tai se voi olla kolmio, jonka sis\xc3\xa4lle on piirretty "vuosirenkaita" moneen sektoriin.'