b'\n_START_ARTICLE_\nAtle Selberg\n_START_PARAGRAPH_\nAtle Selberg (14. kes\xc3\xa4kuuta 1917 \xe2\x80\x93 6. elokuuta 2007) oli norjalainen Fieldsin mitalin saanut matemaatikko. H\xc3\xa4net tunnetaan analyyttist\xc3\xa4 lukuteoriaa ja automorfimuotoja koskevista tuloksistaan. Erityisesti h\xc3\xa4n tutki n\xc3\xa4iden yhteytt\xc3\xa4 spektriteoriaan._NEWLINE_Selberg syntyi Langesundissa Norjassa. Kun h\xc3\xa4n oli viel\xc3\xa4 koululainen, h\xc3\xa4n vaikuttui Srinivasa Ramanujanin tutkimuksista. Selberg opiskeli Oslon yliopistossa, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n suoritti filosofian tohtorin tutkinnon vuonna 1943._NEWLINE_Toisen maailmansodan aikana Selberg ty\xc3\xb6skenteli yksin eik\xc3\xa4 voinut julkaista tuloksiaan, sill\xc3\xa4 Saksa oli miehitt\xc3\xa4nyt Norjan. Sodan j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4nen tuloksensa tuli julki, muun muassa todistus sille, ett\xc3\xa4 Riemannin zeeta-funktion nollakohtien kriittisell\xc3\xa4 suoralla Re(s)=1/2 olevien nollakohtien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 verrattuna kaikkiin funktion nollakohtiin on aidosti positiivinen. Sodan j\xc3\xa4lkeen Selberg keskittyi seulamenetelm\xc3\xa4n tutkimiseen. Menetelm\xc3\xa4 oli matemaatikkojen tiedossa ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta Selberg keksi uusia k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tapoja menetelm\xc3\xa4lle. Vuoden 1947 julkaisussaan h\xc3\xa4n esitteli Selbergin seulan, jolla pystyi antamaan yl\xc3\xa4rajoja joidenkin ongelmien ratkaisujen olemassaololle. Muun muassa Chenin lause pystyttiin todistamaan Selbergin seulan avulla. Vuonna 1948 Selberg keksi alkeellisen todistuksen alkulukulauseelle. Paul Erd\xc5\x91s keksi samaan aikaan Selbergin idean avulla toisen todistuksen alkulukulauseelle, mik\xc3\xa4 aiheutti riidan tutkijoiden v\xc3\xa4lille siit\xc3\xa4, kumpi keksi todistuksen ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Vuonna 1950 Selberg sai saavutuksistaan Fieldsin mitalin._NEWLINE_Selberg muutti Yhdysvaltoihin 1950-luvulla, ja h\xc3\xa4n oli siit\xc3\xa4 asti t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 Institute for Advanced Studyssa. 1950-luvulla h\xc3\xa4n yhdisti spektriteorian lukuteoriaan, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tutkimus kulminoitui Selbergin j\xc3\xa4lkikaavaan, joka on h\xc3\xa4nen tunnetuin tuloksensa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaava antaa duaalisuuden Riemannin pinnan pituusspektrille ja Laplacen matriisin ominaisarvoille. Tulos on analoginen alkulukujen ja Riemannin zeeta-funktion duaalisuuden kanssa. Vuonna 1986 Selberg sai Wolfin palkinnon.'