b"\n_START_ARTICLE_\nLokroi Epizefyrioi\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nLokroi sijaitsi Apenniinien niemimaan \xe2\x80\x9dsaappaank\xc3\xa4rjen\xe2\x80\x9d eli my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n Bruttiumin niemimaan kaakkoisrannikolla l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 niemimaan etel\xc3\xa4k\xc3\xa4rke\xc3\xa4. Se sijaitsi noin kaksi kilometri\xc3\xa4 luoteeseen nykyisest\xc3\xa4 Locrista, noin 6,5 kilometri\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyisest\xc3\xa4 Geracesta ja linnuntiet\xc3\xa4 noin 55 kilometri\xc3\xa4 it\xc3\xa4\xc3\xa4n Rhegionin kaupungista ja nykyisest\xc3\xa4 Reggio di Calabriasta. Kaupungin keskus sijaitsi Fiume di Sant'Ilario -nimell\xc3\xa4 nykyisin tunnetun joen koillisrannalla, miss\xc3\xa4 nykyisin sijaitsevat kyl\xc3\xa4t Mandorleto ja Moschetta. Kaupunki on kattanut noin 3 x 1,5 kilometrin kokoisen alueen, ja se ulottui merenrannalta l\xc3\xa4nteen Apenniinien ensimm\xc3\xa4isille kukkuloille, jotka tunnettiin antiikin aikana mahdollisesti nimell\xc3\xa4 Esopis._NEWLINE_Lokroin kaupunkivaltion alue oli kaupungin kukoistuskaudella suhteellisen suurikokoinen suurkreikkalaiseksi kaupungiksi. Sen rajana luoteispuolella sijainneen Rhegionin suunnalla oli Haleks- eli Alike-joki, kun taas pohjoispuolisen Kaulonian puolella rajana toimi todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Sagras-joki (nyk. Alaro). Liviuksen mainitsema Buthrotos-joki (nyk. Novito) sijaitsi kaupungin pohjoispuolella noin kymmenen kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Lokroin alaisuuteen kuului ainakin kolme muuta alueen polista, Hipponion,  Medma ja Metauros. Thukydides mainitsee my\xc3\xb6s Itonen ja Melain kuuluneen Lokroin alueeseen, mutta niist\xc3\xa4 ei tiedet\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi paljoakaan.\n_START_SECTION_\nArkaainen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nLokroin perustivat Lokriista tulleet asuttajat 600-luvun alussa eaa. Ei ole tarkkaa tietoa siit\xc3\xa4, tulivatko siirtokuntalaiset it\xc3\xa4isest\xc3\xa4 eli Opuntian Lokriista vai l\xc3\xa4ntisest\xc3\xa4 eli Ozolian Lokriista. Strabonin mukaan kyseess\xc3\xa4 olisivat olleet Ozolian lokrit, joiden johtajana toimi Euanthes, kun taas Eforoksen mukaan kysess\xc3\xa4 olivat Opuntian lokrit. Viimeksi mainittu n\xc3\xa4kemys oli kuitenkin antiikin aikana vallitseva, ja esiintyy Pausaniaalla sek\xc3\xa4 lukuisilla runoilijoilla ja roomalaisilla kirjailijoilla, mist\xc3\xa4 voidaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 se oli mahdollisesti my\xc3\xb6s lokroilaisten oma n\xc3\xa4kemys alkuper\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kaupunkia kutsuttiin Lokroi Epizefyrioiksi erotuksena em\xc3\xa4maasta. Lokroin asukkaasta k\xc3\xa4ytettiin etnonyymi\xc3\xa4 Lokros (\xce\x9b\xce\xbf\xce\xba\xcf\x81\xcf\x8c\xcf\x82, mon. Lokroi, \xce\x9b\xce\xbf\xce\xba\xcf\x81\xce\xbf\xce\xaf), my\xc3\xb6hemmin latinaksi Locrensis._NEWLINE_Lokroilaisten itsens\xc3\xa4 mukaan kaupungin perustivat karanneet orjat, jotka olivat vieneet mukanaan naispuoliset omistajansa, joiden kanssa heill\xc3\xa4 oli ollut laiton suhde. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kertomus esiintyy my\xc3\xb6s Aristoteleella sek\xc3\xa4 Dionysios Periegeteell\xc3\xa4. Pausanias kertoo kuitenkin, ett\xc3\xa4 spartalaiset olisivat l\xc3\xa4hett\xc3\xa4neet siirtokunnan Lokroihin samaan aikaan kuin Krotoniin. Kummassakin tapauksessa kyse oli mit\xc3\xa4 ilmeisimmin kuitenkin siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 spartalaiset l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t n\xc3\xa4ihin kaupunkeihin lis\xc3\xa4\xc3\xa4 asuttajia, sill\xc3\xa4 Spartaa ei pidet\xc3\xa4 kummankaan kaupungin perustajana._NEWLINE_Lokroin tarkkaa peristamisvuotta ei tunneta. Strabon katsoi sen olleen perustettu pian Krotonin perustamisen vuonna 710 eaa. j\xc3\xa4lkeen, kun taas Hieronymos sijoitti sen vuoteen 683 eaa. ja Eusebios vuoteen 673 eaa. Aristoteleen mukaan asuttajat saivat alueen haltuunsa petoksella sit\xc3\xa4 aiemmin asuttaneilta ei-kreikkalaisilta oinotrialaisilta. Strabonin mukaan siirtokuntalaiset asettuivat ensin Zefyrionin niemelle noin 24 kilometri\xc3\xa4 pohjoisemmaksi ja siirtyiv\xc3\xa4t sielt\xc3\xa4 kaupungin my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4lle paikalle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 selitt\xc3\xa4isi kaupungin lis\xc3\xa4nimen Epizefyrioi._NEWLINE_Suur-Kreikan muiden kaupunkien tavoin my\xc3\xb6s Lokroin varhaisesta historiasta tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Zaleukoksen tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4neen kaupungille lait, joiden sanottiin olleen varhaisimmat kreikkalaisen kaupunkivaltion yl\xc3\xb6s kirjoitetut lait. Ne ajoitetaan yleens\xc3\xa4 noin vuoteen 660 eaa. Lait olivat kuuluisat ja k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja kaupunkia pidettiin hyv\xc3\xa4n hallinnon esimerkkin\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 Pindaroksen ja Demostheneen aikana. Lokroilaiset olivat tunnettuja my\xc3\xb6s siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 pit\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t lakeihin ja vastustivat kaikkia niihin tehtyj\xc3\xa4 muutoksia. Valtiomuodon mukaan Lokroi oli aristokratia, jota hallitsi valittujen sukujen joukko, joita kutsuttiin \xe2\x80\x9dsadaksi taloksi\xe2\x80\x9d. N\xc3\xa4iden katsottiin olleen alkuper\xc3\xa4isten asuttajien j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4, ja yhteensopivasti kaupungin perustamislegendan kanssa n\xc3\xa4ihin sukuihin kuuluminen laskettiin \xc3\xa4idin puolelta._NEWLINE_Seuraava tunnettu tapahtuma kaupungin historiassa on Sagras-joella k\xc3\xa4yty taistelu, jossa 10\xc2\xa0000 lokroilaisen ja rhegionlaisen kerrotaan saaneen t\xc3\xa4ydellisen voiton 130\xc2\xa0000 krotonilaisen armeijasta. Sagraksen taistelusta tuli luonteensa vuoksi suorastaan sanonta, ja siit\xc3\xa4 kerrottiin paljon liioiteltuja selontekoja. Taistelun tarkkaa ajoitusta ei kuitenkaan tiedet\xc3\xa4; joidenkin mukaan se tapahtui jo noin 560 eaa. ja joidenkin mukaan vasta Sybariin tuhon vuonna 510 eaa. j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Lokroilaisten armeijan pieni koko mainitussa taistelussa antaisi ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4, ettei kaupunki ollut viel\xc3\xa4 tuolloin erityisen suuri, ainakaan verrattuna Krotoniin ja Sybariihin. Kaupunki vaikuttaa antiikin aikaisten kuvausten perusteella kuitenkin kukoistaneen suuresti 500-luvun eaa. lopulla ja 400-luvun eaa. alkupuolella, ja se ilmeisesti perusti suunnilleen samoihin aikoihin Hipponionin ja Medman omiksi siirtokunnikseen niemimaan vastakkaiselle eli Tyrrhenanmeren puolelle._NEWLINE_Lokroista olivat kotoisin runoilijat Ksenokritos, Erasippos ja Theano. My\xc3\xb6s pythagoralaiset vaikuttivat Lokroissa ja monet Pythagoraan oppilaat olivat kotoisin kaupungista, mukaan lukien Timaios ja Ekhekrates sek\xc3\xa4 Akrion, jolta Platonin sanottiin saaneen pythagoralaiset vaikutteensa. Kaupunkilaiset kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t kuitenkin tekem\xc3\xa4st\xc3\xa4 koulukunnan ajamia poliittisia uudistuksia. Muita tunnettuja lokroilaisia olivat Eunomos, joka tunnettiin kitharansoittajana, sek\xc3\xa4 urheilja Euthymos, joka sai useita voittoja Olympian kisoissa.\n_START_SECTION_\nKlassinen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nLokroi piti, sijaintinsa kannalta luontevasti, l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 yhteytt\xc3\xa4 Sisilian kreikkalaiskaupunkeihin ja erityisesti Syrakusaan. Toisaalta kaupunki oli toistuvasti riidoissa naapurinsa Rhegionin kanssa. Anaksilaksen toimiessa Rhegionin tyrannina Lokroita uhattiin t\xc3\xa4ydellisell\xc3\xa4 tuholla, ja sen pelasti ainoastaan Syrakusan v\xc3\xa4liintulo sen tyrannin Hieronin johdolla._NEWLINE_My\xc3\xb6s Ateenan Sisilian sotaretken aikaan peloponnesolaissodassa vuosina 415\xe2\x80\x93413 eaa. Lokroi oli liitossa ateenalaisten sotaretken p\xc3\xa4\xc3\xa4kohteen Syrakusan kanssa ja vihollisuuksissa Rhegionin kanssa. Lokroi oli my\xc3\xb6s jonkin aikaa sodassa Lakheen johtamien ateenalaisten kanssa, ja vaikka t\xc3\xa4m\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyikin pian rauhaan, lokroilaiset kielsiv\xc3\xa4t ateenalaisten laivojen ankkuroimisen rannikolleen. Peloponnesolaissodan my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa Lokroi oli harvoja Suur-Kreikan kaupungeista, joka l\xc3\xa4hetti laivoja Spartan avuksi. Syrakusan ja Spartan lis\xc3\xa4ksi Lokroin liittolaisiin kuului Taras._NEWLINE_Dionysioksen toimiessa Syrakusan tyrannina kaupunkien suhteet tulivat entist\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisemmiksi henkil\xc3\xb6kohtaisen liiton kautta, sill\xc3\xa4 Dionysios nai Lokroin johtohenkil\xc3\xb6ihin kuuluneen Ksenetoksen tytt\xc3\xa4ren Doriin. Dionysios hy\xc3\xb6dynsi liittoa sotiessaan Rhegionia ja muita Suur-Kreikan kaupunkeja vastaan. Vastapalvelukseksi lokroilaiset saivat Kaulonian alueen Syrakusan tuhottua kaupungin vuonna 389 eaa., sek\xc3\xa4 Hipponionin vuonna 388 eaa. ja my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s osan Skylletionin alueesta. Karthagolaiset kuitenkin veiv\xc3\xa4t Hipponionin vuonna 379 eaa._NEWLINE_Lokroin ja Syrakusan v\xc3\xa4lit jatkuivat l\xc3\xa4heisin\xc3\xa4 my\xc3\xb6s nuoremman Dioysioksen kaudella, mik\xc3\xa4 kuitenkin tuotti kaupungille onnettomuuden. Jouduttuaan maanpakoon Syrakusasta vuonna 356 eaa. Dionysios vet\xc3\xa4ytyi Lokroihin ja asettui tyranniksi. H\xc3\xa4nen hallintonsa kuvataan huonoksi ja ep\xc3\xa4oikeudenmukaiseksi. Kuuden vuoden p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 lokroilaiset k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t hyv\xc3\xa4kseen h\xc3\xa4nen poissaoloaan ja kaappasivat vallan, ja kostivat Dionysioksen vaimolle ja tytt\xc3\xa4rille._NEWLINE_Lokroilaisten sanottiin k\xc3\xa4rsineen tyrannin vallasta paljon. Ongelmia aiheutti my\xc3\xb6s samaan aikaan lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt seudun ei-kreikkalaisen bruttiumlaisten heimon uhka. Lokroi ei vaikuta koskaan joutuneen barbaarien k\xc3\xa4siin, mutta sen kukoistuskausi alkoi olla ohi.\n_START_SECTION_\nHellenistinen ja roomalainen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nSeuraavan kerran Lokroi esiintyy antiikin l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 vasta Epeiroksen kuninkaan Pyrrhoksen Roomaa vastaan k\xc3\xa4ym\xc3\xa4n sodan aikana. Sodassa Lokroi vaihtoi puolta useaan otteeseen. Alun perin Lokroi, samoin kuin Rhegion ja monet muut Suur-Kreikan kaupungit, oli asettunut Rooman suojeluun, ja Lokroissa oli jopa roomalainen varuskunta. Pyrrhoksen joukkojen l\xc3\xa4hestyess\xc3\xa4 lokroilaiset h\xc3\xa4\xc3\xa4tiv\xc3\xa4t varuskunnan ja julistivat olevansa Pyrrhoksen puolella. Pyrrhoksen poistuttua sotimaan Sisilian puolelle t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kaupunkiin j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4n varuskunnan k\xc3\xa4yt\xc3\xb6s sai kuitenkin lokroilaiset ajamaan vuorostaan epeiroslaiset pois. Pyrrhos rankaisi lokroilaisia palattuaan ja ry\xc3\xb6sti kostoksi kaupungin t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4n pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6n, Persefoneionin eli Persefonelle omistetun temppelin. Kerrotaan, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4st\xc3\xa4 jumalattomuudesta olisi puhjennut ankara myrsky, joka pakotti Pyrrhoksen palauttamaan aarteet._NEWLINE_Pyrrhoksen poistuttua lokroilaiset alistuivat j\xc3\xa4lleen Rooman valtaan. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 kesti toiseen puunilaissotaan, jolloin kaupunki liittyi Karthagon puolelle Cannaen taistelun vuonna 216 eaa. j\xc3\xa4lkeen. Kaupunkiin tuli nyt karthagolainen varuskunta. Roomalaiset piirittiv\xc3\xa4t Lokroin konsuli Crispinuksen johdolla, mutta t\xc3\xa4st\xc3\xa4 jouduttiin luopumaan vuonna 208 eaa. Scipio sai vallattua kaupungin roomalaisille vasta vuonna 205 eaa. Scipio luovutti kaupungin ja sen varuskunnan legaattinsa Q. Pleminiuksen johtoon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 hallitsi kuitenkin niin julmasti, ett\xc3\xa4 kaupunkilaiset alkoivat kapinoida. Scipio asettui palattuaan Pleminiuksen puolelle, ja julma hallinto jatkui niin, ett\xc3\xa4 lokroilaiset joutuivat lopulta vetoamaan Rooman senaattiin. Scipion yst\xc3\xa4vien vastustuksesta huolimatta senaatti asettui lokroilaisten puolelle, tuomitsi Pleminiuksen ja palautti Lokroihin kaupungin omat lait. Nyt Pleminius ry\xc3\xb6sti vuorollaan Persefonen temppelin, mutta senaatti m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si teon sovitettavaksi._NEWLINE_Roomalaisella kaudella Lokroin merkitys v\xc3\xa4heni. Polybios mainitsee sen viel\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 kaupunkina 100-luvulla eaa. Ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 vuosisadalla eaa. kaupunki oli Ciceron suojeluksessa, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kytk\xc3\xb6ksen syyt\xc3\xa4 ei tunneta. Kaupunki oli olemassa viel\xc3\xa4 Strabonin aikana ajanlaskun alun tienoilla, ja sen mainitsevat my\xc3\xb6s Plinius ja Ptolemaios. Viel\xc3\xa4 Prokopios vaikuttaa viittaavan sen olemassaoloon 500-luvulla jaa. Kaupunki lakkasi olemasta 700- tai 800-luvulla jaa. saraseenien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysten seurauksena._NEWLINE_Keskiajalla paikan nimi ja kaupungin sijainti unohtuivat, mutta se oli paikallistettu viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 1800-luvulle tultaessa.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nLokroin akropolista tai satamaa ei ole paikannettu. Linnoituskukkuloita oli Liviuksen maininnan perusteella kaksi. Ne sijaitsivat l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 toisiaan, ja niiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 kulki jokirotko. Satama sijaitsi mahdollisesti Fiume di Sant'Ilario -joen suussa eli nykyisen Marina di Sant'Ilarion kyl\xc3\xa4n kohdalla. Kaupunki oli ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity muureilla, joiden viimeinen vaihe oli per\xc3\xa4isin 300- tai 200-luvuilta eaa. Kaupunginmuuri ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i laajan alueen, jonka sis\xc3\xa4puoli ei ollut kokonaan rakennettu t\xc3\xa4yteen. Muuri oli varustettu suorakulmaisilla ja py\xc3\xb6reill\xc3\xa4 torneilla, ja siit\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty joitakin osia. Nykyisin Centocameren nimell\xc3\xa4 tunnettu alue oli rakennettu ruutuasemakaavaan, ja alueella oli vesijohdot. Toinen asuinkortteleiden alue on l\xc3\xb6ydetty nykyisin nimell\xc3\xa4 Caruso tunnetulta alueelta._NEWLINE_Kaupungin teatteri on l\xc3\xb6ydetty kukkulanrinteest\xc3\xa4 kaupungin l\xc3\xa4nsiosasta. Se on ajoitettu 300-luvulle eaa. Teatterin l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 nykyisest\xc3\xa4 Casa Marafiotista on l\xc3\xb6ydetty doorilaista tyyli\xc3\xa4 edustaneen temppelin j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet. Se saattoi olla omistettu Olympoksen Zeukselle._NEWLINE_Abbadessan ja Mannellan kukuloiden v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 laaksosta on l\xc3\xb6ydetty todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6inen pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alue, josta on l\xc3\xb6ydetty aarrekammiorakennuksen j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet sek\xc3\xa4 votiivilahjas\xc3\xa4il\xc3\xb6. Paikka oletetaan antiikin l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 mainituksi Persefoneioniksi eli Persefonen pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6ksi, joka kukoisti erityisesti 500- ja 400-luvuilla eaa. Itse Persefonen temppelin j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 ei kuitenkaan ole l\xc3\xb6ydetty, mutta se on saattanut sijaita Mannellan kukkulalla._NEWLINE_Maras\xc3\xa0n l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty temppeli, jonka jumaluutta ei tunneta. Temppeliss\xc3\xa4 on ollut kolme rakennusvaihetta: Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 vaiheessa 600-luvulla eaa. se koostui pitk\xc3\xa4st\xc3\xa4 naoksesta eli cellasta. 500-luvulla eaa. siihen lis\xc3\xa4ttiin peristylos-, todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti heksastylos-pylv\xc3\xa4ikk\xc3\xb6. 400-luvun eaa. lopulla temppeli korvattiin joonialaista tyyli\xc3\xa4 edustaneella suuremmalla temppelill\xc3\xa4, jonka koko oli noin 19 x 45 metri\xc3\xa4 ja jossa oli 6 x 17 pylv\xc3\xa4st\xc3\xa4. Siin\xc3\xa4 oli naos, pronaos ja opisthodomos. Temppelin marmorikoristelusta on s\xc3\xa4ilynyt j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4._NEWLINE_Kaupungin koillispuolelta Luciferon alueelta on l\xc3\xb6ydetty nekropolis eli hautausmaa, jonka haudat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin 500- ja 400-luvuilta eaa., ja Manacin alueelta vanhempi 600\xe2\x80\x93500-lukujen eaa. hautausmaa. My\xc3\xb6s my\xc3\xb6hempi\xc3\xa4 roomalaisia hautoja on l\xc3\xb6ydetty._NEWLINE_Arkeologisen alueen yhteydess\xc3\xa4 on museorakennus, jossa on alueelta tehtyj\xc3\xa4 esinel\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4."