b'\n_START_ARTICLE_\nKorpi\n_START_PARAGRAPH_\nKorpi on Suomessa kehitetyn mets\xc3\xa4tyyppiopin mukaan puustoinen suotyyppi. Korvet ovat ravinteikkaita soita, joissa on ohut turvekerros ja hapekas kasvualusta._NEWLINE_Korvissa kasvaa sek\xc3\xa4 kangasmetsien ett\xc3\xa4 soiden lajeja. Kasvisto muistuttaa tuoretta kangasmets\xc3\xa4\xc3\xa4 tai lehtoa. Lehtoa eniten muistuttava korpi on lehtokorpi. Puustossa ovat valta\xc2\xadlajeina kuusi ja hieskoivu. Kentt\xc3\xa4- ja pohjakerroksessa tyypillisi\xc3\xa4 lajeja ovat rahkasammalet, karhunsammal, mets\xc3\xa4korte, suomuurain ja pallosara._NEWLINE_Korpia esiintyy soiden ja kangasmetsien v\xc3\xa4lisill\xc3\xa4 alueilla, laajojen pohjavesiesiintymien liepeill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 vesist\xc3\xb6jen ja soiden vaihettumisvy\xc3\xb6hykkeill\xc3\xa4. Korpien vesitalouteen liittyy kivenn\xc3\xa4ismaavaikutus, koska ne saavat vett\xc3\xa4 kivenn\xc3\xa4ismailta. L\xc3\xa4hteisyys vaikuttaa vesitalouteen pohjavesien kautta ja luhtaisuus pintavesien, muun muassa tulvavesien kautta. Puuntuotoltaan heikoimpia korpia ovat m\xc3\xa4r\xc3\xa4t ja niukkaravinteiset korvet, kun taas kuivahkot keskiravinteiset ja runsasravinteiset korvet vastaavat hyvien kangasmetsien puuntuottoa. Korven ravinteisuuden voi p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 pohjakerroksen ruohoisuudesta. Ruohoisat korvet ovat yleens\xc3\xa4 keskiravinteisia, kun taas ruohottomat niukkaravinteisia.\n_START_SECTION_\nKorpien kasvupaikkatyypit\n_START_PARAGRAPH_\nKorvet jaetaan lehtokorpiin (LhK), ruoho- ja hein\xc3\xa4korpiin (RhK), kangaskorpiin (KgK), varsinaisiin korpiin (VK), nevakorpiin (NK) ja lettokorpiin (LK).\n_START_SECTION_\nLehtokorpi\n_START_PARAGRAPH_\nLehtokorpi (LhK) muodostuu esimerkiksi lehtojen ja lehtomaisten kankaiden soistuessa. Lehtokorpien turvekerros on ohut, 10\xe2\x80\x9330\xc2\xa0cm paksu. Lehtokorpiin kuuluu my\xc3\xb6s saniaiskorpi._NEWLINE_Lehtokorpien yleisimpi\xc3\xa4 sammalia ovat lehv\xc3\xa4sammalet, suikerosammalet, palmusammal, okarahkasammal ja vaalearahkasammal._NEWLINE_Lehtokorpien kentt\xc3\xa4kerroksessa kasvaa hiirenporrasta, isoalvejuuria, kotkansiipi\xc3\xa4, korpi-imarretta, mesiangervoa, huopaohdaketta ja suokelttoa. Puukerroksen lajeja ovat kuusi ja koivu, usein my\xc3\xb6s my\xc3\xb6s tervalepp\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRuoho- ja hein\xc3\xa4korpi\n_START_PARAGRAPH_\nRuoho- ja hein\xc3\xa4korvet (RhK) ovat lehtokorpia pidemm\xc3\xa4lle soistuneita, niit\xc3\xa4 paksuturpeisempia sek\xc3\xa4 vetisempi\xc3\xa4._NEWLINE_Kentt\xc3\xa4kerroksessa kasvaa m\xc3\xa4r\xc3\xa4n kasvualustan ruohoja ja heini\xc3\xa4, joita ovat raate, kurjenjalka, angervo ja korpikastikka.\n_START_SECTION_\nKangaskorpi\n_START_PARAGRAPH_\nKangaskorpi (KgK) on syntynyt lehtokorpien tapaan tuoreen kankaan soistuessa._NEWLINE_Kangaskorven kentt\xc3\xa4kerroksessa esiintyy tuoreen kankaan kasvilajeja, mutta my\xc3\xb6s tyypillisi\xc3\xa4 soiden kasvilajeja, kuten rahkasammalia ja karhunsammalia. pallosaroja ja mets\xc3\xa4kortteita voi esiinty\xc3\xa4 laikuittain tai yhten\xc3\xa4isesti._NEWLINE_Kangaskorpien puukerroksen lajeja ovat kuusi tai lehtipuun sekainen kuusikko.\n_START_SECTION_\nVarsinainen korpi\n_START_PARAGRAPH_\nVarsinainen korpi (VK) on soistunut kangaskorpea pidemm\xc3\xa4lle ja sill\xc3\xa4 on edellist\xc3\xa4 paksumpi turvekerros._NEWLINE_Kentt\xc3\xa4kerroksen p\xc3\xa4\xc3\xa4kasvilajien mukaan varsinaiset korvet jaotellaan mustikkakorviksi, mets\xc3\xa4kortekorviksi sek\xc3\xa4 muurainkorviksi.\n_START_SECTION_\nNevakorpi\n_START_PARAGRAPH_\nNevakorpi (NK), jota kutsutaan my\xc3\xb6s sarakorveksi, on korven ja nevan v\xc3\xa4limuoto. Runsasravinteiset nevakorvet luokitellaan ruohoinen sarakorpi (RhSK) -luokkaan ja niukkaravinteiset varsinainen sarakorpi (VSK) -luokkaan._NEWLINE_Puuttomilla alueilla nevakorpien kentt\xc3\xa4kerroksessa on nevan kasvillisuutta. Puustoisilla kohdilla on nevakorvissa korven kasvillisuutta. Nevakorpien puusto koostuu kuusesta ja koivusta.\n_START_SECTION_\nLettokorpi\n_START_PARAGRAPH_\nLettokorpi (LK), on korven ja leton v\xc3\xa4limuoto. Lettokorpien alaluokaksi luetaan Per\xc3\xa4pohjolan koivulettokorpi, jolle on tyypillist\xc3\xa4 harva koivupuusto._NEWLINE_Kentt\xc3\xa4kerroksessa on lettosuolle tyypillisi\xc3\xa4 ruskosammalia sek\xc3\xa4 runsasravinteisille ja kalkkipitoisille soille tyypillisi\xc3\xa4 ruohoja. Puukerroksessa kasvavat kuusi ja koivu, koivulettokorvessa koivu.'