b'\n_START_ARTICLE_\nElateia (Fokis)\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nElateia oli antiikin Fokiin merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 kaupunkeja Delfoin j\xc3\xa4lkeen. Se sijaitsi l\xc3\xa4hes keskell\xc3\xa4 laajaa ja hedelm\xc3\xa4llist\xc3\xa4 tasankoa, joka ulottui Amfikaiasta eli Amfikleiasta Boiotian rajalle saakka. Elateian et\xc3\xa4isyys Amfikaiasta oli noin 180 stadioninmittaa eli noin 32 kilometri\xc3\xa4. Kaupungin sijainti oli strateginen, sill\xc3\xa4 se hallitsi luonnollista reitti\xc3\xa4 pohjoisesta Kefissos-joen laaksoon, ja sit\xc3\xa4 pidettiin etel\xc3\xa4isen Manner-Kreikan hallinnan avaimena.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nElateian seutu on ollut asuttua viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n neoliittisella kaudella 6000 eaa. Hautal\xc3\xb6yt\xc3\xb6jen perusteella paikalla on ollut asutusta my\xc3\xb6s mykenel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kaudella. Kaupunki ei kuitenkaan esiinny Homeroksen Iliaan laivaluettelossa. Kreikkalaisessa mytologiassa kaupungin nimi oli per\xc3\xa4isin Elatoksesta, Areaan pojasta. Antiikin aikana Elateian asukkaat katsoivat olevansa alkuper\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n arkadialaisia. Kaupungin kansalaisesta k\xc3\xa4ytettiin etnonyymi\xc3\xa4 Elateus (\xe1\xbc\x98\xce\xbb\xce\xb1\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x8d\xcf\x82)._NEWLINE_Persialaiset tuhosivat Elateian persialaissodissa 480\xe2\x80\x93479 eaa. muiden Fokiin kaupunkien tavoin. Makedonian Filippos II valtasi Elateian vuonna 338 eaa. ollessaan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Amfissaan, ja kunnosti kaupungin linnoitteet. My\xc3\xb6hemmin kaupunki torjui Kassandroksen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen, kun taas Filippos V onnistui valtaamaan sen. Elateia pysyi uskollisena Makedonialle roomalaisten vallatessa Kreikkaa. Roomalaiset valtasivat sen vuonna 198 eaa. Seuranneella roomalaisella kaudella roomalaiset antoivat Elateialle vapaakaupungin oikeudet, koska kaupunkilaiset olivat vastustaneet Mithridatesta._NEWLINE_Elateian alueella on suoritettu arkeologisia kaivauksia 1900-luvun alkupuolella ja vuonna 1959 sek\xc3\xa4 j\xc3\xa4lleen vuodesta 1985 l\xc3\xa4htien.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nElateian akropoliina eli linnavuorena ja yl\xc3\xa4kaupunkina toimi kukkula nykyisen El\xc3\xa1teian kyl\xc3\xa4n pohjoispuolella. Kukkulan etel\xc3\xa4puolelta on l\xc3\xb6ydetty hautausmaa (38\xc2\xb038\xe2\x80\xb250.9\xe2\x80\xb3N, 22\xc2\xb046\xe2\x80\xb219.7\xe2\x80\xb3E ), joka on ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 mykenel\xc3\xa4iselt\xc3\xa4 kaudelta 1300-luvulta eaa. protogeometriselle kaudelle 900-luvulle eaa. saakka, ja erityisesti 1200-luvulla eaa. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6ihin kuuluu muun muassa tholos-hautoja._NEWLINE_Pausaniaan mukaan kaupungissa oli agora, teatteri, Athenen kuvapatsas sek\xc3\xa4 Asklepiokselle omistettu temppeli, jossa oli jumalaa esitt\xc3\xa4nyt parraton kulttikuva. Noin kolme kilometri\xc3\xa4 kaupungin paikasta kaakkoon on l\xc3\xb6ydetty Athene Kranaialle omistetun temppelin rauniot. Pausanias mainitsee my\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n temppelin, ja sen sijainti vastaa h\xc3\xa4nen antamaansa kuvausta.'