b'\n_START_ARTICLE_\nVapaudenpatsas (Tampere)\n_START_SECTION_\nTyyli\n_START_PARAGRAPH_\nViktor Janssonin ja W\xc3\xa4in\xc3\xb6 Palmqvistin teos on ty\xc3\xb6nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Victor, mik\xc3\xa4 tarkoittaa latinaksi \xe2\x80\x9dvoittajaa\xe2\x80\x9d. Kyseess\xc3\xa4 on klassisen kauden kreikkalaisia urheilijapatsaita muistuttava alaston mieshahmo, joka on sijoitettu korkean jalustan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle. Veistoksen kuvaama nuori mies pitelee kohotetussa oikeassa k\xc3\xa4dess\xc3\xa4\xc3\xa4n miekkaa, vasemman k\xc3\xa4den ollessa puristettuna nyrkkiin. Patsaan rintamasuunta on etel\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta hahmon p\xc3\xa4\xc3\xa4 on k\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt katsomaan oikealle l\xc3\xa4nteen. Sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen valkoisten voiton kunniaksi pystytetyiss\xc3\xa4 muistomerkeiss\xc3\xa4 suosittiin yleens\xc3\xa4 tiukkaa ja riisuttua klassismia, ja alastomat mieshahmot olivat tyypillinen aihe. Mieshahmon jalat haarallaan oleva kontraposto-asento oli suosittu tapa kuvata pelottomia miehisi\xc3\xa4 sankareita antiikin ja renessanssin taiteessa, miekkaa kohottava k\xc3\xa4si taas esiintyi monissa 1800-luvun eurooppalaisissa sankaripatsaissa. Veistoksen mallina oli sis\xc3\xa4llissodassa valkoisten puolella taistellut teologian opiskelija Elias Simojoki. Jansson n\xc3\xa4ki urheilullisen ja sopusuhtaisen vartalon omaavan nuorukaisen harjoittelemassa Helsingin yliopiston voimistelusalilla ja kysyi t\xc3\xa4t\xc3\xa4 mallikseen. Simojoki toimi mallina my\xc3\xb6s Janssonin veist\xc3\xa4m\xc3\xa4lle Lahden vapaudenpatsaalle._NEWLINE_Alkuper\xc3\xa4isess\xc3\xa4 luonnoksessa kolmimetrinen patsas seisoi viiden metrin korkuisella jalustalla, mutta lopulta monumentista tuli l\xc3\xa4hes kolme metri\xc3\xa4 korkeampi. Oy Granit Ab:n toimittama jalusta valmistettiin Hangosta louhitusta graniitista, josta on my\xc3\xb6s tehty muun muassa Helsingin Senaatintorilla sijaitsevan Aleksanteri II:n patsaan jalusta._NEWLINE_Patsaan sijoituspaikka ei liity mitenk\xc3\xa4\xc3\xa4n Tampereen valtauksen tapahtumiin, eik\xc3\xa4 se my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n teksti\xc3\xa4, joka kertoisi muistomerkin tarkoituksesta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi erityisesti nuoremman polven kaupunkilaiset eiv\xc3\xa4t usein ole tietoisia patsaan merkityksest\xc3\xa4 ja sen sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 symboliikasta.\n_START_SECTION_\nMuistomerkkikilpailu\n_START_PARAGRAPH_\nEhdotus Tampereen valtauksen muistomerkist\xc3\xa4 tehtiin hein\xc3\xa4\xe2\x80\x93elokuun vaihteessa 1918, jolloin se asiantuntijana k\xc3\xa4ytetyn kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Emil Wikstr\xc3\xb6min esityksen perusteella p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin alustavasti pystytt\xc3\xa4\xc3\xa4 keskelle H\xc3\xa4meenkatua Keskustorin kohdalle. Kokonaan porvaristosta koostunut Tampereen kaupunginvaltuusto teki p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen muistomerkist\xc3\xa4 noin nelj\xc3\xa4 kuukautta Tampereen taistelun j\xc3\xa4lkeen. Taistelu oli sis\xc3\xa4llissodan suurin ja verisin taistelu, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi kaupungin punaisten puolustajien antautumiseen 6. huhtikuuta 1918. Se vaati noin 800 valkoisen ja 2 000 punaisen hengen. Punaisten kuolleista yli puolet oli antautumisen j\xc3\xa4lkeen teloitettuja vankeja. Elokuun lopulla kaupunginvaltuusto perusti muistomerkkilautakunnan, johon valittiin insin\xc3\xb6\xc3\xb6rit Magnus Lavonius ja E. H. Liljeroos, arkkitehti Birger Federley sek\xc3\xa4 Suomen Kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4liiton edustajina Viktor Malmberg ja John Munsterhjelm. Lokakuun lopussa julistettuun muistomerkkikilpailuun tuli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aikaan menness\xc3\xa4 kaikkiaan 25 ehdotusta. Palkintolautakuntaan kuuluivat muistomerkkilautakunnan j\xc3\xa4senten lis\xc3\xa4ksi arkkitehdit Gunnar Taucher ja Valter Jung._NEWLINE_Muistomerkkikilpailun tulokset julkistettiin huhtikuussa 1919. Ensimm\xc3\xa4inen palkinto jaettiin Viktor Janssonin ja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Palmqvistin ehdotuksen Victor sek\xc3\xa4 Into Saxelinin ja Bruno Tuukkasen ratsuryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n ehdotuksen Isku kesken. Toisen palkinnon sai Emil Wikstr\xc3\xb6min luonnos Rauha maassa ja kolmannen Janssonin sek\xc3\xa4 Palmqvistin ratsastajapatsas Det unga Finland. Ensimm\xc3\xa4isen palkinnon jakaneiden ehdotusten kesken j\xc3\xa4rjestettiin viel\xc3\xa4 uusi kilpailu, jonka j\xc3\xa4lkeen p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin toteuttaa Janssonin ja Palmqvistin ehdotus. Samaan aikaan vapaudenpatsaan kanssa julistettiin my\xc3\xb6s kilpailu Kalevankankaan hautausmaalle pystytett\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 valkoisten hautamuistomerkist\xc3\xa4. Se ei kuitenkaan innostanut taiteilijoita, vaan ehdotuksia tuli ainoastaan kuusi, eik\xc3\xa4 parhaaksi katsottua Gunnar Finnen ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 toteutettu. Vuotta my\xc3\xb6hemmin j\xc3\xa4rjestetyn uuden kilpailun voittajaksi valittiin Evert Porilan ehdotus Viesti. Molempien veistosten totettaminen maksoi kaupungille yhteens\xc3\xa4 512 000 markkaa._NEWLINE_Veistoksesta j\xc3\xa4rjestettyyn muistomerkkikilpailuun osallistui my\xc3\xb6s muun muassa kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 W\xc3\xa4in\xc3\xb6 Aaltonen, joka k\xc3\xa4ytti ehdotuksensa pohjana painija Robert Oksasta aikaisemmin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 veistosta. H\xc3\xa4nen luonnoksessaan oli voittaneesta ehdotuksesta t\xc3\xa4ysin poikkeava n\xc3\xb6yr\xc3\xa4sti polvistunut sotilas, joka toteutettiin lopulta valkoisten hautamuistomerkiksi S\xc3\xa4\xc3\xa4minkiin. Koska Oksa oli taistellut sodassa punaisten puolella, h\xc3\xa4nen p\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vaihdettiin runoilija Aaro Hellaakosken p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nPaljastustilaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nVapaudenpatsas paljastettiin Tampereella pidettyjen suojeluskuntajuhlien yhteydess\xc3\xa4 sunnuntaina 3. huhtikuuta 1921. P\xc3\xa4iv\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli sama, jolloin valkoiset aloittivat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 Tampereen keskustaan 1918. Juhlallisuudet alkoivat puoliltap\xc3\xa4ivin Kauppatorilla, jonne olivat kokoontuneet Tampereen, Messukyl\xc3\xa4n, Pirkkalan ja Yloj\xc3\xa4rven suojeluskunnat sek\xc3\xa4 osa Kajaanin sissipataljoonaa ja j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ritykist\xc3\xb6\xc3\xa4. Joukot marssivat aluksi Kalevankankaan hautausmaalle, jossa paljastettiin Evert Porilan suunnittelema valkoisten hautamuistomerkki. Puheiden ja seppeleenlaskujen ohella tilaisuudessa kuultiin sotilaspastori M\xc3\xa4kel\xc3\xa4n saarna sek\xc3\xa4 Kajaanin sissipataljoonan soittokunnan esitt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 virsi\xc3\xa4. Ohjelma p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi tykkien kunnialaukausiin, jonka j\xc3\xa4lkeen Tampereen suojeluskunta laski viel\xc3\xa4 seppeleen Ruotsalaisen prikaatin muistomerkille._NEWLINE_Seuraavaksi joukot marssivat kaupungin halki silloiselle Esplanadille, jossa vapaudenpatsaan paljastustilaisuus alkoi kello 14. Insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri E. H. Liljeroos luovutti patsaan muistomerkkitoimikunnan puolesta Tampereen kaupungin edustajana toimineelle valtuuston varapuheenjohtajalle pankinjohtaja Isak Julinille. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kuultiin j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rimajuri Hilding Hedengrenin suojeluskuntalaisille osoittama puhe ja soittokunnan esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 Maamme-laulu, jonka j\xc3\xa4lkeen Hedengren vastaanotti tilaisuuteen osallistuineiden joukkojen ohimarssin L\xc3\xa4ntisenkadun (nyk. N\xc3\xa4silinnankatu) ja H\xc3\xa4meenkadun risteyksess\xc3\xa4. _NEWLINE_Paljastustilaisuutta seurasi porvarillisten kaupunginvaltuutettujen tarjoama p\xc3\xa4iv\xc3\xa4llinen Kauppaseuran talossa Laukontorilla. Kutsuttuina olivat patsaan suunnitelleet Viktor Jansson ja W\xc3\xa4in\xc3\xb6 Palmqvist, kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4liiton edustaja John Munsterhjelm sek\xc3\xa4 Tampereen valtauksen muistomitalin suunnitellut Emil Vikstr\xc3\xb6m, Evert Porila sen sijaan ei ollut p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt paikalle. Puheita pitiv\xc3\xa4t muun muassa ministeri Magnus Lavonius, arkkitehti Birger Federley, rehtorit Kaarlo Tiilil\xc3\xa4, K. V. Kaukovalta ja Toini Voipio sek\xc3\xa4 insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Sulo Heini\xc3\xb6. P\xc3\xa4iv\xc3\xa4 huipentui Pohjois-H\xc3\xa4meen suojeluskuntapiirin Lotta Sv\xc3\xa4rd -yhdistyksen raatihuoneella j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n juhlailtamaan. Kahdeksalta illalla alkaneessa tilaisuudessa kuultiin muun muassa Oiva Talvitien musiikkiesityksi\xc3\xa4 ja n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4 Bertha Lindbergin runonlausuntaa.\n_START_SECTION_\nPatsaskiista\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 1920\xe2\x80\x931923 patsaan pystytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytiin v\xc3\xa4rik\xc3\xa4s kiista, johon vasemmistoenemmist\xc3\xb6isen kaupunginvaltuuston, Tampereen porvarillisten virkamiesten sek\xc3\xa4 muistomerkkilautakunnan lis\xc3\xa4ksi kytkeytyiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s suojeluskunnat, paikalliset pankit, oikeuslaitos sek\xc3\xa4 H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin maaherra. Patsaasta k\xc3\xa4yty\xc3\xa4 kiistaa voidaankin pit\xc3\xa4\xc3\xa4 taisteluna sis\xc3\xa4llissodan muistamisen rajoista. Tilanne oli Tampereella erityisen arka, koska kyseess\xc3\xa4 oli Suomen merkitt\xc3\xa4vin teollisuuskaupunki, joka tunnettiin Suomen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen aatteellisena p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkina jo vuoden 1905 suurlakon tapahtumista l\xc3\xa4htien. Sis\xc3\xa4llissodan aikana Tampere oli punaisten sodank\xc3\xa4ynnin keskus, jonka kukistuminen vaati kaatuneina ja teloitettuina noin 2\xc2\xa0000 punaisen hengen. Lis\xc3\xa4ksi kaupungissa toimineella Kalevankankaan vankileirill\xc3\xa4 kuoli yli 1\xc2\xa0300 punaista. Tampereen Vapaudenpatsaan puolustajat v\xc3\xa4ittiv\xc3\xa4t julkisuudessa, ett\xc3\xa4 sen aiheena oli Suomen vapautuminen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallasta eik\xc3\xa4 valkoisten voitto punaisista. Paljastustilaisuudessa puhunut muistomerkkitoimikunnan edustaja Birger Federley kutsui hahmoa miekkaa kantavaksi voittajaksi, joka \xe2\x80\x9driemuiten terveht\xc3\xa4\xc3\xa4 maatansa\xe2\x80\x9d. Kaupungin valmisteluvaliokunnassa v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6n\xc3\xa4 olleiden porvarien mielest\xc3\xa4 patsasta ei pystytetty kenenk\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc3\xa4rsytt\xc3\xa4miseksi._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen muistomerkist\xc3\xa4 teki viimeinen varallisuuden perusteella valittu vanhan kunnallislain mukainen kaupunginvaltuusto, johon ei kuulunut yht\xc3\xa4\xc3\xa4n ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6n edustajaa. Vuoden 1920 kunnallisvaaleissa sosialidemokraatit saivat enemmist\xc3\xb6n valtuustoon, joka taloudellisiin syihin vedoten p\xc3\xa4\xc3\xa4tti syyskuussa 1920 luopua patsashankkeesta \xc3\xa4\xc3\xa4nin 20\xe2\x80\x9313. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen porvarilliset valtuutetut tekiv\xc3\xa4t valituksen H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin maaherralle Albert von Hellensille, joka piti kaupunginvaltuuston p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen voimassa. Muistomerkkitoimikunta jatkoi t\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta hanketta, ja vaikka valtuusto kielt\xc3\xa4ytyi vastaanottamasta patsasta, se pystytettiin silloin Esplanadina tunnettuun H\xc3\xa4meenpuistoon huhtikuussa 1921. Oikeisto onnistui hidastamaan valtuuston p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen toimeenpanoa valittamalla siit\xc3\xa4 eri oikeusasteisiin. Korkein hallinto-oikeus (KHO) ratkaisi lopulta asian valtuuston hyv\xc3\xa4ksi, mutta p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s sai lainvoiman vasta syyskuussa 1921, jolloin muistomerkki oli jo paljastettu._NEWLINE_Huhtikuussa 1922 kaupunginvaltuusto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti \xc3\xa4\xc3\xa4nin 22\xe2\x80\x9312, ett\xc3\xa4 muistomerkki tulee purkaa. Sosialidemokraatit pitiv\xc3\xa4t sodan voittaneen osapuolen muistomerkki\xc3\xa4 kaupungin \xe2\x80\x9dvaltavan asukasenemmist\xc3\xb6n\xe2\x80\x9d yhteiskunnallisia n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4 vastaan t\xc3\xa4hd\xc3\xa4ttyn\xc3\xa4 ja ulkoasultaan \xe2\x80\x9dkansalaisrauhaa uhkaavana\xe2\x80\x9d. Lis\xc3\xa4ksi valtuuston varapuheenjohtajaa Isak Julinia syytettiin virkavirheest\xc3\xa4, koska t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli valtuuston p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksest\xc3\xa4 huolimatta antanut maksum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen patsaan pystytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 varten sek\xc3\xa4 ottanut muistomerkin kaupungin haltuun. Valtuuston p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen johdosta tamperelaiset pankit irtisanoivat patsashankkeeseen my\xc3\xb6nt\xc3\xa4m\xc3\xa4t lainansa, mutta porvarien kehotuksesta niit\xc3\xa4 alettiin j\xc3\xa4lleen uusia kes\xc3\xa4n aikana. Toimenpiteiden johdosta valtuusto sai eri puolilta maata suojeluskuntien l\xc3\xa4hett\xc3\xa4mi\xc3\xa4 s\xc3\xa4hkeit\xc3\xa4 ja kirjeit\xc3\xa4, joissa patsasta puolustettiin kiivaasti ja uhkailtiin jopa v\xc3\xa4kivallalla. _NEWLINE_Keski-Pohjanmaan suojeluskuntalaiset kokoontuivat huhtikuun lopussa Kokkolaan, josta he l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t s\xc3\xa4hk\xc3\xb6sanomat kaupunginvaltuustolle ja Tampereen suojeluskunnalle. Valtuustolle l\xc3\xa4hetetyss\xc3\xa4 s\xc3\xa4hkeess\xc3\xa4 esitettiin jyrkk\xc3\xa4 vastalause, jossa Keski-Pohjanmaan suomalaiset ja ruotsalaiset kertoivat \xe2\x80\x9dkerran vapauttaneensa Tampereen verell\xc3\xa4\xc3\xa4n\xe2\x80\x9d, mink\xc3\xa4 vuoksi patsaan poistaminen ei ole kaupunginvaltuuston p\xc3\xa4\xc3\xa4tett\xc3\xa4viss\xc3\xa4. Tampereen suojeluskunnan saamassa s\xc3\xa4hkeess\xc3\xa4 pohjalaiset ilmoittivat olevansa valmiita est\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kaatuneiden toveriensa h\xc3\xa4p\xc3\xa4isyn aseellisesti. Oikeistolainen Aamulehti kutsui vasemmistoenemmist\xc3\xb6isen valtuuston toimia \xe2\x80\x9dt\xc3\xb6rke\xc3\xa4ksi itsen\xc3\xa4isyyden loukkaukseksi\xe2\x80\x9d ja julkaisi sivuillaan osan sen saamista viesteist\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kaupungin maistraatti ilmoitti, ettei se ryhdy mihink\xc3\xa4\xc3\xa4n toimiin Julinia vastaan, eik\xc3\xa4 my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n rahatoimikamari poistanut patsasta. _NEWLINE_Toukokuun lopussa 40 kaupunkilaista valitti valtuuston p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksest\xc3\xa4 maaherra Hellensille, joka nyt muutti mielens\xc3\xa4 ja hyv\xc3\xa4ksyi valituksen lokakuussa. H\xc3\xa4nen mukaansa muistomerkin poistaminen antaisi v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kuvan \xe2\x80\x9dkoko Suomen kansan suhteesta itsen\xc3\xa4isyyden saavuttamiseen\xe2\x80\x9d. Seuraavaksi kaupunginvaltuusto teki viel\xc3\xa4 marraskuun alussa valituksen KHO:lle, joka kuitenkin vahvisti maaherran p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen muinaismuistoasetukseen vedoten syyskuussa 1923, ja n\xc3\xa4in Vapaudenpatsas j\xc3\xa4i lopullisesti paikoilleen. Kiistan poliittista luonnetta ilmensi, ett\xc3\xa4 KHO kumosi Tampereen kaupunginvaltuuston p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen punaisten hautamuistomerkin rahoituksesta, koska sit\xc3\xa4 ei voitu pit\xc3\xa4\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dyhteisen\xc3\xa4 menona\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nYmp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n muutokset\n_START_PARAGRAPH_\nMuistomerkin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 remontoitiin vuonna 1997, jolloin Pirkankadun ja Kauppakadun v\xc3\xa4linen yhteys katkaistiin. Samalla veistosta ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4 aukio laajeni, ja sen pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n sijoitettiin veden p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 py\xc3\xb6riv\xc3\xa4 graniittipalloveistos. Vuonna 2017 aloitetun Tampereen raitiotien rakentamisen vuoksi muistomerkki\xc3\xa4 tullaan todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti siirt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n 20 metri\xc3\xa4 pohjoisemmaksi, jolloin sen uudeksi sijaintipaikaksi H\xc3\xa4meenpuistossa tulee Pirkankadun ja Kauppakadun risteys. Samassa yhteydess\xc3\xa4 veistosta on my\xc3\xb6s tarkoitus korjata. Raitiotien valmistumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Vapauden aukio pienenee ja sen pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oleva graniittipallo siirret\xc3\xa4\xc3\xa4n pois muistomerkin tielt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKritiikki\n_START_PARAGRAPH_\nTutkija Aapo Roseliuksen mukaan Vapaudenpatsasta voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 osana sis\xc3\xa4llissodan voittaneen osapuolen synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n vapaussota-myytin luomista, joka my\xc3\xb6hemmin tuli p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseens\xc3\xa4 Tampereelle pystytetyn Mannerheimin patsaan my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Veistoksen muotokieli ja symboliikka ovat h\xc3\xa4nen mukaansa poikkeuksellisen aggressiivisia. Historiantutkija Marko Tikan mukaan Tampereella vierailleet italialaiset taidehistorijoisijat olivat jopa erehtyneet luulemaan sit\xc3\xa4 aidoksi fasistiseksi muistomerkiksi. Historiantutkija Jussi Jalonen polestaan on luonnehtinut Tampereen muistomerkki\xc3\xa4 Tallinnan kohuttuun Pronssisoturiin verrattavana valloittajien monumenttina, johon sis\xc3\xa4ltyy selke\xc3\xa4 voimann\xc3\xa4yt\xc3\xb6n elementti._NEWLINE_Vasemmiston keskuudessa muistomerkki on aiheuttanut n\xc3\xa4rk\xc3\xa4styst\xc3\xa4 my\xc3\xb6s 1920-luvun patsaskiistan j\xc3\xa4lkeen aina nykyp\xc3\xa4iviin saakka. Kritiikki\xc3\xa4 on alusta asti her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt erityisesti se, ett\xc3\xa4 patsas osoittaa miekallaan H\xc3\xa4meenpuiston toisessa p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsevaa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entaloa, mink\xc3\xa4 on katsottu olleen tarkoituksellista. Lis\xc3\xa4ksi hahmon on tulkittu k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4neen katseensa ja herist\xc3\xa4v\xc3\xa4n nyrkki\xc3\xa4\xc3\xa4n uhmakkaasti kohti Pispalan ty\xc3\xb6l\xc3\xa4iskaupunginosaa. J\xc3\xa4nnitteist\xc3\xa4 kertoo my\xc3\xb6s patsaasta toisinaan k\xc3\xa4ytetty pilkkanimi Rummin-Jussi, joka on valkoisten puolella toimineen pahamaineisen teloittajan Johannes Fromin lempinimi. Nimitys on vanhaa perua, sill\xc3\xa4 se esiintyi vasemmistolehdist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 jo patsaskiistan aikana 1920-luvun alussa._NEWLINE_Syksyll\xc3\xa4 2017 nousi muistomerkin siirt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 uutisoinnin yhteydess\xc3\xa4 j\xc3\xa4lleen keskustelu veistoksen sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 symboliikasta. Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enmuseo Werstaan museonjohtaja Kalle Kallio ehdotti, ett\xc3\xa4 patsaan rintamasuunta pit\xc3\xa4isi symbolisena eleen\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalon sijasta Kauppakadulle kohti Keskustoria. Tampereen taidemuseon kokoelmap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n Tapio Suomisen mukaan se ei kuitenkaan tule kyseeseen, koska taiteilijan alkuper\xc3\xa4iseen n\xc3\xa4kemykseen ei haluta kajota._NEWLINE_Vapaudenpatsas on joutunut my\xc3\xb6s ilkivallan kohteeksi. Esimerkiksi anarkistit ovat t\xc3\xb6hrineet sen jalustan symbolinaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n A-kirjaimella.'