b'\n_START_ARTICLE_\nTapio\n_START_PARAGRAPH_\nTapio on suomalainen muinainen mets\xc3\xa4n jumala tai haltija, my\xc3\xb6s mets\xc3\xa4n kuninkaaksi kutsuttu. Esikristillisell\xc3\xa4 kaudella Tapion katsottiin hallitsevan mets\xc3\xa4ist\xc3\xa4 valtakuntaansa Tapiolaa, jonka mukaan on my\xc3\xb6hempin\xc3\xa4 aikoina nimetty paikkakuntia, muun muassa Espoon Tapiola. Tapion palvelusv\xc3\xa4ke\xc3\xa4 ovat Tapion piiat ja rengit eli Tapion v\xc3\xa4ki. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaunistivat ja siivosivat mets\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 huolehtivat kasveista ja el\xc3\xa4imist\xc3\xa4. Tapion vaimo on kaunis Mielikki, mets\xc3\xa4n em\xc3\xa4nt\xc3\xa4. Tapion tytt\xc3\xa4ri\xc3\xa4 ovat ihastuttavat Tellervo, Tyytikki ja Tuulikki. Joissakin lauluissa ja loitsuissa mainitaan Tapion tytt\xc3\xa4ren\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Annikki. Tapiolta pyydettiin mets\xc3\xa4stysonnea, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n hallitsi riistaa. Tapiota tai h\xc3\xa4nen perhett\xc3\xa4\xc3\xa4n tai palvelijoitaan kuvaillaan yleens\xc3\xa4 ihmishahmoisiksi ja joko alastomiksi tai kauniisti pukeutuneiksi. Tapiota kutsuttiin Karjalassa hiideksi._NEWLINE_Joidenkin tarinoiden mukaan Tapion parta oli puuta ja silm\xc3\xa4t kuin kaksi pohjatonta j\xc3\xa4rve\xc3\xa4. Tapio samaistettiin niin l\xc3\xa4heisesti Suomeen, ett\xc3\xa4 toisinaan maata kutsuttiin Tapiolaksi._NEWLINE_Mikael Agricolan Psalttarin suomennoksen esipuheessa (1551) Tapio mainitaan riistaa antavana h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isten jumalana (Tapio Metzest Pydhyxet soi). Daniel Jusleniuksen sanakirjassa (1745), Christfried Gananderin Mythologia Fennicassa (1789) ja useissa kansanrunoissa se tarkoittaa pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n mets\xc3\xa4\xc3\xa4.'