b'\n_START_ARTICLE_\nKip\xe2\x80\x99s Bayn maihinnousu\n_START_SECTION_\nPakoon Long Islandilta\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen Kip\'s Bayn maihinnousua Long Islandilla k\xc3\xa4ytiin Yhdysvaltain vapaussodan ensimm\xc3\xa4inen suuri taistelu. Saarelle oli majoittunut brittikenraali William Howen alaisuudessa 22\xc2\xa0000 sotilasta (mukaankukien 9\xc2\xa0000 hessenil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 palkkasoturia) ja h\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4 amiraali Richard Howen 500 sota- ja kauppalaivaa. Howe piti p\xc3\xa4\xc3\xa4majaa Staten Islandilla, ja h\xc3\xa4nen p\xc3\xa4\xc3\xa4teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n oli aiheuttaa George Washingtonin Siirtokuntien armeijalla niin suuret tappiot, ett\xc3\xa4 vallankumous p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyisi siihen. Howen aikomus oli miehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s New York City, jossa asui enemmist\xc3\xb6n\xc3\xa4 brittimielisi\xc3\xa4 lojalisteja._NEWLINE_Washington sai ilmoituksen brittien aikeista ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Brooklynin ja Staten Islandin v\xc3\xa4linen kapea salmi 22. elokuuta 1776. Puolet Washingtonin armeijasta kenraalimajuri Israel Putnamin johdolla aloitti Long Islandin puolustamisen loppujoukkojen j\xc3\xa4\xc3\xa4dess\xc3\xa4 Manhattanille. Britit iskiv\xc3\xa4t Putnamin vasempaan sivustaan kenraali Henry Clintonin johtaessa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4. Huomatessaan j\xc3\xa4\xc3\xa4neens\xc3\xa4 kahden tulen v\xc3\xa4liin amerikkalaiset aloittivat vet\xc3\xa4ytymisen saaren luoteisosaan._NEWLINE_Howen suureksi yll\xc3\xa4tykseksi Washington evakuoi joukkonsa 30. elokuuta 1776 Long Islandilta y\xc3\xb6n pimeyden ja tihe\xc3\xa4n sumun turvin. Per\xc3\xa4\xc3\xa4nnytty\xc3\xa4\xc3\xa4n Long Islandilta Washington ja h\xc3\xa4nen l\xc3\xa4himm\xc3\xa4t upseerinsa harkitsivat koko New York Cityn hylk\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ja jopa sen polttamista. Washington kuitenkin virheellisesti uskoi, ett\xc3\xa4 Kongressi halusi h\xc3\xa4nen miestens\xc3\xa4 pysyv\xc3\xa4n New Yorkissa ja j\xc3\xa4tti siksi osan joukoistaan sinne. Kenraali Putnam, jonka alaisena palveli 5\xc2\xa0000 sotilasta, sijoitti varuskuntansa New Yorkiin samaan aikaan kun kenraali Nathanael Greenen sotilaat asettuivat hajalleen kaupungin keskiosiin._NEWLINE_7. syyskuuta 1776 Washington p\xc3\xa4\xc3\xa4tti siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 osan sodank\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4 meren alle. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n tarkoitukseen suunniteltu puurakenteinen, yhden miehen ja polkimien voimalla toiminut sukellusvene Turtle yritti upottaa brittil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 sota-aluksia New Yorkin satamassa. Turtlen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 toimi kersantti Ezra Lee, ja h\xc3\xa4n sai m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen kiinnitt\xc3\xa4\xc3\xa4 satamassa olevien alusten runkoon r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyspanos ja poistua paikalta. Ensimm\xc3\xa4inen kohde oli kenraali Howen lippulaiva HMS Eagle. Lee ei kuitenkaan onnistunut pommin asettamisessa ja viikon aikana tehdyt uudet yritykset ep\xc3\xa4onnistuivat joka kerta._NEWLINE_Brittien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysaikeista huolestunut Greene taivutti 12. syyskuuta k\xc3\xa4ydyss\xc3\xa4 neuvottelussa Washingtonin antamaan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksen vet\xc3\xa4\xc3\xa4 kaikki joukot pois New Yorkista. Kenraali Putnam aloitti evakuoinnin mutta sen eteneminen k\xc3\xa4vi hitaasti brittien kontrolloidessa Hudsonjen liikennett\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nBrittien maihinnousu ja taistelu\n_START_PARAGRAPH_\nVarhain aamulla 15.syyskuun brittikenraali William Howe l\xc3\xa4hetti sotalaivaston Kip\'s Bayhin. Alusten mukana kuljetettiin yli 4\xc2\xa0000 sotilasta. Laivat pommittivat amerikkalaisten asemia kahden tunnin ajan, jonka j\xc3\xa4lkeen brittien jalkav\xc3\xa4ki rantautui ja hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si vihollislinjoille. Eversti William Douglasin johtamat joukot, joihin kuului 450 Connecticutin miliisi\xc3\xa4, olivat ensimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 vastaanottamassa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4. Heid\xc3\xa4n asemanaan oleva matala taisteluhauta kuitenkin tarjosi riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n suojan. Miliisirykmentti ei totellut m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksi\xc3\xa4, vaan panikoi ja pyrki pakoon suoran tulituksen alla. Muiden puolustuspisteiden sotilaat yhtyiv\xc3\xa4t heihin ja j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t asemansa._NEWLINE_Joidenkin kilometrien p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Harlemissa ollut kenraali Washington kuuli laukausten \xc3\xa4\xc3\xa4net ja ratsasti paikalle toteamaan tilanteen. H\xc3\xa4n oli ihmeiss\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4hdess\xc3\xa4\xc3\xa4n miten h\xc3\xa4nen alaisensa pudottivat muskettinsa, j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t varusteensa ja v\xc3\xa4hensiv\xc3\xa4t jopa vaatteitaan p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4kseen nopeammin pakoon. Kunnian miehen\xc3\xa4 Washington ei hyv\xc3\xa4ksynyt t\xc3\xa4llaista k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4, vaan antoi nopean kurinpalautuksen l\xc3\xa4himmille upseereille, ja vaati n\xc3\xa4it\xc3\xa4 kokoamaan joukkonsa vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen. Kenraali Putnamia lukuun ottamatta juuri kukaan ei totellut komentoja, sill\xc3\xa4 pelko oli saanut sotilaista lujan otteen. Silminn\xc3\xa4kij\xc3\xb6iden mukaan yleens\xc3\xa4 hillittyk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksinen Washington kadotti tyyneytens\xc3\xa4, polki hattunsa maahan ja julisti: "Oi hyv\xc3\xa4 Jumala, onko minulla t\xc3\xa4llaiset sotajoukot!"_NEWLINE_Ratsastaessaan sokean raivon vallassa brittijoukkoja kohti Washington sai mukaansa vain muutamia miehi\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja turhautuminen tilanteen toivottumuuteen oli maksaa h\xc3\xa4nen henkens\xc3\xa4. Muskettien ep\xc3\xa4tarkkuus koitui Washingtonin pelastukseksi, sill\xc3\xa4 ammukset ujelsivat ohi. Kaksi amerikkalaista upseeria sieppasi Washingtonin hevosen suitset ja veti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n pois muskettitulen alta._NEWLINE_Amerikkalaisten onneksi kenraali Howe p\xc3\xa4\xc3\xa4sti Washingtonin joukot pakenemaan ja lopetti takaa-ajon h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4n tullen. Noin viisikymment\xc3\xa4 amerikkalaista sotilasta sai surmansa taistelun aikana, ja takaa-ajon yhteydess\xc3\xa4 antautui 367. Brittien menetykset olivat pienet.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4lkeenp\xc3\xa4in\n_START_PARAGRAPH_\nTappio oli Washingtonin armeijalle toinen, mutta se selviytyi p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin k\xc3\xa4ytyyn Harlemin taisteluun Yhdysvaltain itsen\xc3\xa4isyyden puolesta. Taistelu p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Washingtonin joukkojen vet\xc3\xa4ytymiseen 17. syyskuuta 1776. Vain muutamaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin New Yorkissa syttyi uhkaava tulipalo, jossa nelj\xc3\xa4sosa Manhattanin rakennuksista tuhoutui. Palop\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iltana Manhattanilla pid\xc3\xa4tettiin l\xc3\xa4hes 200 amerikkalaista, joita kuulusteltiin tulipalon johdosta. Kenraali Howe uskoi, ett\xc3\xa4 kaupungissa majaili useita tuhopolttajia, jotka olivat sytytt\xc3\xa4neet palon useasta eri kohdasta. Washington kuitenkaan ei koskaan my\xc3\xb6nt\xc3\xa4nyt antaneensa k\xc3\xa4sky\xc3\xa4 polttaa New Yorkia.'