b'\n_START_ARTICLE_\nKoskel- ja Vaalj\xc3\xa4rven laskuyhti\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKoskel- ja Vaalj\xc3\xa4rven laskuyhti\xc3\xb6 perustettiin vuonna 1859 j\xc3\xa4rjestelem\xc3\xa4\xc3\xa4n Satakunnassa Euran Honkilahden l\xc3\xa4hiseudun vesist\xc3\xb6j\xc3\xa4 niin, ett\xc3\xa4 maatalouteen saataisiin lis\xc3\xa4\xc3\xa4 maata ja ett\xc3\xa4 vuosittaiset tulvavahingot v\xc3\xa4henisiv\xc3\xa4t. Yhti\xc3\xb6 oli er\xc3\xa4s keisarillisen Suomen suurimpia yksityisi\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvenlaskuyhti\xc3\xb6it\xc3\xa4, jos vertailukriteerin\xc3\xa4 on sen teett\xc3\xa4mien ty\xc3\xb6p\xc3\xa4ivien yhteism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nOsakkuudet\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1859 perustettiin hankkeen toimintaa koordinoimaan Koskel- ja Vaalj\xc3\xa4rven laskuyhti\xc3\xb6. Sen kokoontumispaikka oli Honkilahden kappeli._NEWLINE_Monissa j\xc3\xa4rvenlaskuyhti\xc3\xb6iss\xc3\xa4 osallistujat vastasivat kuluista ja ty\xc3\xb6st\xc3\xa4 maaomistuksiensa eli manttaalinsa mukaisesti. Honkilahdella kukin tuli aluksi samansuuruisella osuudella mukaan hankkeeseen. My\xc3\xb6hemmin kukin osakas sai osallistua siihen haluamallaan osuudella, jota kutsuttiin osaksi tai osakkeeksi. Vuonna 1859 perustamissopimuksen tekoon osallistui eri kylist\xc3\xa4 42 maanomistajaa eli osakasta, jotka muodostivat 38 osaa eli osaketta. Osakkeita merkittiin viereisen taulukon mukaisella tavalla._NEWLINE_Koska hanke kesti pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n, muuttuivat er\xc3\xa4iden talollisten is\xc3\xa4ntien mieli. Osakkeilla k\xc3\xa4ytiin kauppaa, kun is\xc3\xa4nn\xc3\xa4t m\xc3\xb6iv\xc3\xa4t tai ostivat osakkeita toisilleen tai ulkopuolisille.\n_START_SECTION_\nOsakeyhti\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1910 hankkeen yhti\xc3\xb6muodoksi valittiin osakeyhti\xc3\xb6, jonka nimeksi tuli "Koskel- ja Waalj\xc3\xa4rwen Kuiwaus-Osakeyhti\xc3\xb6". Keisarillinen Senaatti vahvisti osakeyhti\xc3\xb6n s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t helmikuun 9. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 1912. Yhti\xc3\xb6ss\xc3\xa4 saivat kukin osakas osansa verran osakkeita. Joitakin muutoksia perustamissopimukseen oli tullut, koska nyt osakkeita oli jaossa 42 1/2. Osakeyhti\xc3\xb6n toiminnan p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4riksi kirjattiin j\xc3\xa4rvien ja soiden kuivatus.\n_START_SECTION_\nSaavutukset\n_START_PARAGRAPH_\nLaskuyhti\xc3\xb6 piti toiminnastaan arkistoa, joka on edelleen olemassa. Sen avulla on arvioitu, ett\xc3\xa4 osakkaat tekiv\xc3\xa4t 364\xc2\xa0137 ty\xc3\xb6p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 vuoteen 1877 menness\xc3\xa4. My\xc3\xb6hempi\xc3\xa4 ty\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 ei ole julkaistu. Luku on vain arvio, mutta se antaa toiminnan laajuudesta hyv\xc3\xa4n k\xc3\xa4sityksen. Yhti\xc3\xb6n teett\xc3\xa4m\xc3\xa4 ty\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli 3,5\xe2\x88\x924-kertainen kolmen seuraavaksi suurimpiin suomalaisiin laskuyhti\xc3\xb6ihin verrattuna. Ty\xc3\xb6n tuloksena oli paljastunut 278 hehtaaria j\xc3\xa4rvenpohjaa, mik\xc3\xa4 on v\xc3\xa4h\xc3\xa4n verrattuna muihin suuriin j\xc3\xa4rvenlaskuyhti\xc3\xb6ihin. Yhti\xc3\xb6 kuivatti my\xc3\xb6s soita jokien ja j\xc3\xa4rvien ymp\xc3\xa4rilt\xc3\xa4. N\xc3\xa4in kylien viljeyala kasvoi entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n ja seudun hyvinvoiti lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi. Alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 j\xc3\xa4rviluettelosta on h\xc3\xa4vinnyt kuivatettuina j\xc3\xa4rvin\xc3\xa4 Isolammi, joka on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kosteikko, ja V\xc3\xa4h\xc3\xa4lammi, joka on avosuota. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 reunustavat mets\xc3\xa4t ja suot on otettu viljeyyn. Latvaj\xc3\xa4rvi on kosteikkona ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 viljell\xc3\xa4\xc3\xa4n. Patamaj\xc3\xa4rvi, eli nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Paattame, on kuivatettu kosteikoksi. V\xc3\xa4h\xc3\xa4jokea on syvennetty ja joen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n suot on otettu viljelyyn. Vaalj\xc3\xa4rve\xc3\xa4 laskettiin ja sen ymp\xc3\xa4ryspeltoja laajennettiin. Vaaljoen uoman paikka on vaihtunut. Muut j\xc3\xa4rvet on laskettu alemmaksi, jotta rantapellot pysyisiv\xc3\xa4t kuivina. J\xc3\xa4rvien tila on kuitenkin heikentynyt ja j\xc3\xa4rvet kaipaavat kunnostustoimia. Koskelj\xc3\xa4rven kuivattaminen keskeytyi, koska sen huomattiin olevan hyvin kivinen._NEWLINE_Yhti\xc3\xb6 on ollut aktiivinen Lapinjoen vesist\xc3\xb6n asioissa. Esimerkiksi vuonna 1964 se esitti muiden maanomistajien kanssa suunnitelman, jolla Koskelj\xc3\xa4rven ja Hinnerjoen aiheuttamia tulvia pyrittiin ehk\xc3\xa4isem\xc3\xa4\xc3\xa4n Lapinjoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Hanke kuitenkin hyl\xc3\xa4ttiin. Valtion k\xc3\xa4ynnistetty\xc3\xa4 Koskelj\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 vedenpinnan nostojankkeen, teki kuivatusyhti\xc3\xb6 oman esityksens\xc3\xa4. Tarkoitus oli toteuttaa vedenpinnan nosto itse ja rahoittaa se myym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kaavoitettuja loma-asuntotontteja j\xc3\xa4rven rannoilta. Luonnonsuojeluhankkeet veiv\xc3\xa4t kuitenkin voiton siin\xc3\xa4 mieless\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 vedenpintaa nostettiin, mutta samalla valtio osti kuivatusyhti\xc3\xb6n vesij\xc3\xa4tt\xc3\xb6maat Koskelj\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rilt\xc3\xa4 itselleen. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 muodostettiin suuri Natura-alue.'