b'\n_START_ARTICLE_\nKarjaa\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKarjaalla sijaitsi nuoremmalla roomalaisajalla merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 asutuskeskittym\xc3\xa4, josta kertovat seudulta l\xc3\xb6ytyneet viisi ajanjakson kalmistoa. Karjaan alue on ollut alun perin varsinaissuomalaisten asuttamaa. Rautakauden lopulla asutusta oli ainakin kolmessa keskittym\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Nykyisen L\xc3\xa4pptr\xc3\xa4skin alue on n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 vanhin muinaislinnoineen. Toinen rautakauden lopun asutusalue oli Karjaan pohjoisosassa Mustionjoen varsilla ja kolmas nykyisess\xc3\xa4 Snappertunassa Raaseporin linnan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4. _NEWLINE_Ruotsalaiset asuttivat alueen 1200\xe2\x80\x931300-lukujen aikana niin sanotun toisen ristiretken j\xc3\xa4lkeen. Ruotsalaissiirtolaiset kutsuivat alueen suomalaiskyl\xc3\xa4\xc3\xa4 Finnbyksi. Alueelle tulleet ruotsalaiset asettuivat kyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oleville viljelyskelpoisille maille. Kyl\xc3\xa4n nautinta-alue ulottui merelle, ruotsalaisten nime\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Finneholmenin saareen asti. Saaren nimi on varhaisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 kirjoitusasussa Veckasaar, joka lienee ollut saaren alkuper\xc3\xa4inen suomenkielinen nimi. Karjaa n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ruotsalaistuneen t\xc3\xa4ysin vuoden 1400 tienoilla. Siirtolaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4osa oli kotoisin Sveanmaalta, mutta heit\xc3\xa4 tuli my\xc3\xb6s G\xc3\xb6tanmaalta, Taalainmaalta, G\xc3\xa4striklandista ja my\xc3\xb6s Ahvenanmaalta. _NEWLINE_Karjaa mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran kirjallisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 vuonna 1326, ja se oli keskiajan alussa L\xc3\xa4nsi-Uudenmaan keskusalue. Karjaan keskeisyydest\xc3\xa4 kertoo se, ett\xc3\xa4 sielt\xc3\xa4 k\xc3\xa4sin tehtiin koko maakunnan piispantarkastukset ja siell\xc3\xa4 asui my\xc3\xb6s Uudenmaan veronkantaja. My\xc3\xb6hemmin hallintokeskus muutti Karjaalta Raaseporin linnaan._NEWLINE_Karjaan kaupunkiin kuului my\xc3\xb6s Mustio (ruots. Svart\xc3\xa5), joka sijaitsee Karjaan keskustasta noin 14 km Lohjan suuntaan. Mustio on ollut Suomen ensimm\xc3\xa4isen rautaruukin sijoituspaikka 1500-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Ruukin perusti Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa. V\xc3\xa4itet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 Suomen toisen auton olisi hankkinut Mustiolle kamariherra Hjalmar Linder 1900-luvun alussa. Vuonna 1873 avattu Hanko\xe2\x80\x93Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4-rata ja vuonna 1899 avattu rautatieyhteys Turkuun synnyttiv\xc3\xa4t Karjaalle asutustaajaman. Suora junayhteys Helsinkiin saatiin, kun s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen rautatieliikenne Pasilan ja Karjaan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 alkoi 1. syyskuuta 1903._NEWLINE_Karjaan kirkonkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 tuli taajav\xc3\xa4kinen yhdyskunta vuonna 1910 ja kauppala vuonna 1930, ja samalla Karjaan kauppala erosi Karjaan maalaiskunnasta, johon Mustiokin kuului. Kauppala ja maalaiskunta yhdistyiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4lleen, kun Karjaan maalaiskunta liittyi 1. tammikuuta 1969 Karjaan kauppalaan. Vuonna 1977 Karjaa muuttui kauppalasta kaupungiksi._NEWLINE_Ennen kaupungin lakkauttamista Karjaan kunnallisveroprosentti ehti olla Suomen korkein, 21 prosenttia. Kaupunki oli kaksikielinen ja enemmist\xc3\xb6, 59 prosenttia asukkaista, puhui \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4\xc3\xa4n ruotsia ja 38 prosenttia suomea. Karjaa kuului Uudenmaan vaalipiiriin ja sen kaupunginvaltuustossa oli 35 kaupunginvaltuutettua.\n_START_SECTION_\nMerkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 rakennuksia\n_START_PARAGRAPH_\nKarjaalle antavat leimansa arkkitehti Hilding Ekelundin suunnittelemat useat rakennukset ja kaavat sek\xc3\xa4 keskiaikainen kirkko.\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4t ja taajamat sek\xc3\xa4 kyli\xc3\xa4 kirkonkirjojen mukaan\n_START_PARAGRAPH_\nBackby, Backgr\xc3\xa4nd, Bengtsmora, Bj\xc3\xb6rnbollstad, Bondby, Brasby, Bredvik, Brynikbacka, B\xc3\xa5laby, B\xc3\xa5tsmora, B\xc3\xa4llarby, B\xc3\xa4llby, Degerby, Domarg\xc3\xa5rd, D\xc3\xb6nsby, Finnbacka, Finnby, Grabbacka, G\xc3\xb6sbacka, Heimos, H\xc3\xa5llsn\xc3\xa4s, H\xc3\xb6gben, Ingvallsby, Joddb\xc3\xb6le, J\xc3\xa4llsby, Kansbacka, Karjaan asema (Karis station), Karjaan keskusta (Karis centrum), Kasabacka, Kasaby, Kaunislahti (Grundsj\xc3\xb6), Kiila (Kila), Kleven, Knapsby, Konungsb\xc3\xb6le, Krogg\xc3\xa5rd, Kudiby, Kurby, Kvarvbacka, Leppi (L\xc3\xa4pp), L\xc3\xa5gbacka, L\xc3\xb6vkulla, Mang\xc3\xa5rd, Meltola (Mj\xc3\xb6lbolsta), Mj\xc3\xb6lnarby, Mustio (Svart\xc3\xa5), Nyby, Osmundsb\xc3\xb6le, Pappila (Pr\xc3\xa4stg\xc3\xa5rden), P\xc3\xa4sarby, Reib\xc3\xb6le, Romsarby, Sann\xc3\xa4s, Sep\xc3\xa4nkyl\xc3\xa4 (Smedsby), Sn\xc3\xa4llb\xc3\xb6le, Starkom, Sutarkulla, Svarvarb\xc3\xb6le, Svedja, Torsb\xc3\xb6le, Visanbacka, V\xc3\xa4stanby, \xc3\x96sterby\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nKarjaalla on B\xc3\xa4ljensin rautatietunneli. Karjaan rautatieasemalla pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4t useimmat Helsingin ja Turun v\xc3\xa4liset junat. Sielt\xc3\xa4 kulkee my\xc3\xb6s taajamajunia Hankoon. Karjaan kautta kulkee valtatie 25, josta eroaa liittym\xc3\xa4 noin kolme kilometri\xc3\xa4 keskustasta kantatie 51:lle Helsinkiin.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nKarjaan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoaksi nimettiin 1980-luvulla perunamakkara.'