b'\n_START_ARTICLE_\nNimismiehenvero\n_START_PARAGRAPH_\nNimismiehenvero (ruots. l\xc3\xa4nsmansr\xc3\xa4nta) oli keskiajalla ja uudella ajalla Ruotsin valtakunnassa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ollut vero, jolla kustannettiin k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4t ja maksettiin k\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4 k\xc3\xa4yvien virkamiesten palkat. Vero syntyi ja kehittyi valtion vakinaisen verolaitoksen ulkopuolella. Se kannettiin ja nautittiin pit\xc3\xa4jien k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4paikoissa, nimismiehentaloissa. Veroa mainitaan harvoin vanhoissa verokirjoissa, sill\xc3\xa4 se oli pit\xc3\xa4j\xc3\xa4l\xc3\xa4isten ja virkamiesten keskin\xc3\xa4inen asia. Uuden ajan alussa nimismiehenvero joutui valtion haltuun, jolloin kruunu alkoi vastata virkamiesten palkoista. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6inkin osa nimismiehenverosta j\xc3\xa4i k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi paikallisesti._NEWLINE_Raaseporin l\xc3\xa4\xc3\xa4niss\xc3\xa4 nimismiehenveroa maksettiin 1500-luvulla kaikissa l\xc3\xa4\xc3\xa4nin pit\xc3\xa4jiss\xc3\xa4 samalla tavoin. Kultakin veromarkalta maksettiin 3\xc2\xa0\xc2\xbd vakkaa (yksi vakka vastaa 36,64 litraa) rukiita, 3\xc2\xa0\xc2\xbd vakkaa ohria ja 3\xc2\xa0\xc2\xbd vakkaa kauroja sek\xc3\xa4 kultakin kymmenelt\xc3\xa4 veromarkalta yksi talvikuorma heini\xc3\xa4. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 verosta kaurat otettiin linnaan ja lopun sai nimismies k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4kestityksiss\xc3\xa4. Nimismiehen t\xc3\xa4rkein velvollisuus oli k\xc3\xa4r\xc3\xa4jien pit\xc3\xa4minen ja nimismiehenverolla ruokittiin k\xc3\xa4r\xc3\xa4jille kokoontunut kruununv\xc3\xa4ki._NEWLINE_Ahvenanmaalla nimismiehenvero maksettiin 1540-luvulla taloluvun eli manttaalin mukaan. Veroon kuului yksi panni ohria, nelj\xc3\xa4nnespanni rukiita, puoli leivisk\xc3\xa4\xc3\xa4 lihaa, kaksi naulaa voita, kaksi naulaa humalia, nelj\xc3\xa4 kappaletta leipi\xc3\xa4, kolmesta nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n kynttil\xc3\xa4\xc3\xa4, kolme kupoa olkia ja kaksi syli\xc3\xa4 heini\xc3\xa4. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 verosta vouti sai kustakin nimismieskunnasta nelj\xc3\xa4 pannia ohria, yhden leivisk\xc3\xa4n lihaa, yhden leivisk\xc3\xa4n voita ja 20 kynttil\xc3\xa4\xc3\xa4. Linnankirjuri sai kuusi kynttil\xc3\xa4\xc3\xa4 jokaisesta nimismieskunnasta._NEWLINE_H\xc3\xa4meess\xc3\xa4 pidettiin vuonna 1531 k\xc3\xa4r\xc3\xa4ji\xc3\xa4 kolmasti vuodessa: kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4, syksyll\xc3\xa4 ja talvella. K\xc3\xa4r\xc3\xa4ji\xc3\xa4 istuttiin nimismiesten luona, jolloin vouti ja tuomari y\xc3\xb6pyiv\xc3\xa4t nimismiehen talossa. Nimismiehenvero vaihteli pit\xc3\xa4jitt\xc3\xa4in ja se maksettiin koukuittain. Nimismiehenverosta kannettiin linnaan kultakin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 lehm\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kahdeksan lammasta. Lis\xc3\xa4ksi linnaan vietiin k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4kauroja 3\xe2\x80\x934 puntaa kultakin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 voudin palkkioksi._NEWLINE_Vuonna 1540 H\xc3\xa4meen nimismiehenvero katsottiin kruunun pysyv\xc3\xa4ksi tuloksi, jolloin se alettiin merkit\xc3\xa4 linnan tilikirjoihin. Nimismies sai osuutenaan kymmenen koukun veron. Lis\xc3\xa4ksi nimismies sai lis\xc3\xa4korvauksen, jos joutui talvisin sy\xc3\xb6tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kruunun hevosia. Veron joutuminen kokonaan kruunun haltuun merkitsi samalla keskiaikaisen virkamiesj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n ja paikallishallinnon muutosta n\xc3\xa4iden joutuessa lopullisesti kruunun valvontaan ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ysvallan alaiseksi.'