b'\n_START_ARTICLE_\nSuriname\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nSuriname on Etel\xc3\xa4-Amerikan manneralueen pienin itsen\xc3\xa4inen valtio. Se sijaitsee Guyanan tasangolla, ja sen korkein kohta on Julianatop (1\xc2\xa0230 metri\xc3\xa4 merenpinnasta).  Suurin osa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 asuu pohjoisella, viljellyll\xc3\xa4 alueella. Etel\xc3\xa4inen osa on harvaan asuttua trooppista sademets\xc3\xa4\xc3\xa4, joka muodostaa Sipaliwinin piirin. 93 prosenttia maan pinta-alasta on metsien peitossa. Maan l\xc3\xa4pi virtaa 480 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Surinamejoki. Muita merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 jokia ovat Corantijn, Coppename ja Marowijne._NEWLINE_Suriname sijaitsee p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4, ja sen ilmasto on trooppinen eik\xc3\xa4 suuria l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilavaihteluja ole. Paramariboa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alankoalueella p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ylin l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on 29\xe2\x80\x9333 astetta, y\xc3\xb6n alin 22\xe2\x80\x9323 astetta. Vuodessa on kaksi sadekautta, joulukuusta helmikuun alkuun ja huhtikuun lopusta elokuun puoliv\xc3\xa4liin._NEWLINE_Maan koillisosassa sijaitsee Brokopondon tekoj\xc3\xa4rvi eli W.J. van Blommesteinmeer, suuri tekoj\xc3\xa4rvi, joka tehtiin Brokopondo-projektissa rakennetun padon avulla vuonna 1964. Pato rakennettiin tuottamaan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 bauksiittikaivoksille (75\xc2\xa0% s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ntuotannosta) sek\xc3\xa4 kansalliseen kulutukseen. Se tuottaa noin puolet maan energiantarpeesta._NEWLINE_Surinamessa on kaksi Unescon maailmanperint\xc3\xb6luettelon kohdetta: Paramaribon historiallinen keskikaupunki ja Keski-Surinamen luontoreservaatti. Luontoreservaatissa el\xc3\xa4v\xc3\xa4t jaguaari, j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4isvy\xc3\xb6ti\xc3\xa4inen, j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4issaukko, tapiiri, laiskiaiset ja kahdeksan eri apinalajia.\n_START_SECTION_\nVarhaishistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSurinamen Sipaliwinin alueelta on l\xc3\xb6ytynyt kivikautisia aseita, joista on p\xc3\xa4\xc3\xa4telty, ett\xc3\xa4 alueella eli mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4-ker\xc3\xa4ilij\xc3\xa4kansoja mammutteja mets\xc3\xa4st\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 noin 10 000 vuotta sitten. Rannikon ja Karibian saarten asukkaat k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t kauppaa ja muuttivat alueelta toiselle. Noin tuhat vuotta sitten Amazonian alueen sademetsien arawak-intiaanit asettuivat Surinamen alueelle. Heid\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 tulivat karibit samalta suunnalta. Surinenit v\xc3\xa4istyiv\xc3\xa4t arawakien ja karibien tielt\xc3\xa4, ja heid\xc3\xa4n kulttuurinsa katosi suunnilleen 1400-luvulla.\n_START_SECTION_\nEurooppalaisten tulo ja siirtomaa-aika\n_START_PARAGRAPH_\nEspanjalaiset asettuivat Guyanan alueelle vuodesta 1593 alkaen, hollantilaiset vuonna 1616 ja britit 1630. Arawakit ja karibit hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4iliv\xc3\xa4t eurooppalaisia vastaan, mutta eurooppalaisten tehokkaampien aseiden ja uusien tartuntatautien takia intiaaniasutus hiipui rannikolta. Syvemm\xc3\xa4lle sademets\xc3\xa4\xc3\xa4n, miss\xc3\xa4 eurooppalaiset liikkuivat vain satunnaisesti riistan, kullan ja juomaveden haussa, j\xc3\xa4i edelleen intiaaneja. _NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin Alankomaat sai Surinamen haltuunsa Bredan sopimuksella vuonna 1667, mik\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tti toisen Englannin\xe2\x80\x93Hollannin sodan. Siirtomaa-aikana se tunnettiin my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 Alankomaiden Guyana. Hollantilaiset toivat Afrikasta orjia sokeriplantaasien ty\xc3\xb6voimaksi. Karanneet orjat perustivat jokien varsille omia kyli\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja heid\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4\xc3\xa4n alettiin kutsua marooneiksi (espanjan sanasta cimarr\xc3\xb3n, \xe2\x80\x99karkuri\xe2\x80\x99). Orjuus lakkautettiin vuonna 1863, mutta orjat vapautettiin vasta kymmenen vuoden kuluttua. _NEWLINE_Orjuuden lakkauttamisen j\xc3\xa4lkeen plantaaseilla oli ty\xc3\xb6voimapula, ja maahan tuotiin aasialaisia maaty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Koska heille piti maksaa palkkaa, plantaasien kannattavuus alkoi laskea, ja 1900-luvun puolella monia niist\xc3\xa4 hyl\xc3\xa4ttiin tai pilkottiin pienviljelmiksi. Sokerin, kahvin ja kaakaon sijasta n\xc3\xa4ill\xc3\xa4 pienviljelmill\xc3\xa4 kasvatettiin banaania, sitrushedelmi\xc3\xa4 ja riisi\xc3\xa4. My\xc3\xb6s puutavaraa alettiin vied\xc3\xa4 ulkomaille._NEWLINE_Bauksiitin kaivaminen alkoi vuonna 1918, ja pian ensimm\xc3\xa4inen maailmansota lis\xc3\xa4si alumiinin kysynt\xc3\xa4\xc3\xa4 rajusti. 1930-luvun aikana alumiiniteollisuus oli pulassa, mutta toisen maailmansodan aikana alumiinia myytiin Yhdysvaltoihin.\n_START_SECTION_\nPolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nSurinamen hallinto pohjautuu vuoden 1987 perustuslakiin. Lakeja s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4 51-j\xc3\xa4seninen kansalliskokous, jonka j\xc3\xa4senet valitaan joka viides vuosi. Kansalliskokous valitsee presidentin kahden kolmasosan enemmist\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Mik\xc3\xa4li kukaan ehdokas ei saa n\xc3\xa4in suurta enemmist\xc3\xb6kannatusta, presidentin valitsee kansankokous, joka on 340-j\xc3\xa4seninen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, johon kuuluu kansalliskokouksen lis\xc3\xa4ksi paikallisia edustajia. Presidentti tarvitsee kansalliskokouksen luottamuksen. P\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin virkaa ei ole.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nSurinamen t\xc3\xa4rkein talousala on kaivosteollisuus, bauksiitti, \xc3\xb6ljy- ja kulta kattavat 85\xc2\xa0prosenttia vientituloista ja nelj\xc3\xa4nneksen valtion tuloista.  Alle 10 prosenttia v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skentelee maataloudessa. Viljelykasveja ovat riisi, banaanit, palmuytimet, kookosp\xc3\xa4hkin\xc3\xa4t ja maap\xc3\xa4hkin\xc3\xa4t. Surinamen talous on riippuvainen ulkomaankaupasta, ja sen suurimmat kauppakumppanit ovat Alankomaat, Belgia  Yhdysvallat, Kanada, Kiina ja Japani sek\xc3\xa4 Karibianmeren valtiot.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nSurinamella on 51 lentopaikkaa, joista viidell\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4llystetty kiitotie. Niist\xc3\xa4 yksi on yli kolme kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4. Kansainv\xc3\xa4liset lennot k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t Zanderijin lentoasemaa. P\xc3\xa4\xc3\xa4llystetty\xc3\xa4 maantiet\xc3\xa4 on 4\xc2\xa0300 kilometri\xc3\xa4. Satamia on kaksi: Paramaribo ja Wageningen. Jokiliikennett\xc3\xa4 on naapurimaihin kahteen suuntaan: Guyanaan ja Ranskan Guayanaan.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6jakauma\n_START_PARAGRAPH_\nSurinamen suurimman v\xc3\xa4est\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4n muodostavat 1800-luvulla saapuneet intialaiset, heit\xc3\xa4 on noin 37\xc2\xa0prosenttia v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Kreoleita, valkoisten ja mustien sekoituksia, on noin 31\xc2\xa0prosenttia. Jaavalaisia on 15\xc2\xa0prosenttia ja paenneiden afrikkalaisten orjien j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4 10\xc2\xa0prosenttia. Loput ovat intiaaneja, kiinalaisia ja valkoisia._NEWLINE_Maan suurimmat uskonnolliset ryhm\xc3\xa4t ovat hindulaisuus (27,4\xc2\xa0%), kristillisist\xc3\xa4 kirkkokunnista protestantismi (25,2\xc2\xa0%), katolisuus (22,8\xc2\xa0%) sek\xc3\xa4 kolmantena islam (19,6\xc2\xa0%)._NEWLINE_Vaikka maan virallinen kieli onkin hollanti, lingua franca maassa on sranantongo, alun perin kreolikieli. Aasialaista alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 olevat surinamelaiset puhuvat tavallisesti alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4ns\xc3\xa4._NEWLINE_Sis\xc3\xa4maan asukkaista 90 prosenttia on afrikkalaisten orjien j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4 eli marooneja ja 10 prosenttia intiaaneja. He asuvat yleens\xc3\xa4 100\xe2\x80\x934 000 hengen kyliss\xc3\xa4, joissa viem\xc3\xa4r\xc3\xb6inti sek\xc3\xa4 juomaveden tai s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n saatavuus on puutteellista tai olematonta._NEWLINE_Vuosituhannen vaihteessa t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t kuolinsyyt olivat syd\xc3\xa4n- ja verisuonitaudit, onnettomuudet ja erilaiset sy\xc3\xb6p\xc3\xa4taudit. AIDSin osuus kuolemansyyn\xc3\xa4 oli kasvussa. _NEWLINE_Vuonna 2007 arvioitiin, ett\xc3\xa4 HIV:n kantajia oli noin 2,4\xc2\xa0prosenttia aikuisv\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4, kaikkiaan noin 6\xc2\xa0800 henke\xc3\xa4. M\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli l\xc3\xa4hes kaksinkertaistunut vuodesta 2001. Antiretroviraalil\xc3\xa4\xc3\xa4kityst\xc3\xa4 olisi tarvinnut noin 1\xc2\xa0600 henke\xc3\xa4, mutta sit\xc3\xa4 sai alle puolet heist\xc3\xa4, noin 700 henke\xc3\xa4._NEWLINE_Vaikka Surinamen huumerikollisuus on keskittynyt p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa muualla Etel\xc3\xa4-Amerikassa tuotettujen huumeiden kauttakulkuun Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin, my\xc3\xb6s kotimainen ekstaasin ja kokaiinin kulutus on kasvussa.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nWayana-heimolla on s\xc3\xa4ilynyt perinteinen kertova laulu, kalau, jota s\xc3\xa4estet\xc3\xa4\xc3\xa4n bambuhuiluilla, helistimill\xc3\xa4 ja ly\xc3\xb6m\xc3\xa4soittimilla. Arawakien musiikkityyli kawina on saanut vaikutteita kreolimusiikin kautta l\xc3\xa4nsiafrikkalaisesta musiikista. Surinamessa on kehittynyt my\xc3\xb6s oma musiikkityyli, kaseko, jossa yhdistyy eurooppalaisia, afrikkalaisia ja Amerikan alkuper\xc3\xa4isasukkaiden musiikin aineksia. Sen rytmit ovat monimutkaisia ja lauluosuudet tyypillisesti kysymys-vastaus-muodossa. Soittimiin kuuluvat rummut, saksofoni, trumpetti ja kitara. My\xc3\xb6s aasialaiset ovat osallistunet Surinamen musiikkimaailman monimuotoisuuteen. Ramdew Chaitoe yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 afrokaribialaisia vaikutteita hindien uskonnolliseen musiikkiin._NEWLINE_Surinamen eri v\xc3\xa4est\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4t ovat s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4neet omia ruokaperinteit\xc3\xa4\xc3\xa4n. Ainoat kansalliseksi mainittavat ruokalaji on kana ja riisi. Aamiaiseksi sy\xc3\xb6d\xc3\xa4\xc3\xa4n riisi\xc3\xa4, rotia tai leip\xc3\xa4\xc3\xa4. P\xc3\xa4iv\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4ateria sy\xc3\xb6d\xc3\xa4\xc3\xa4n virka-ajan j\xc3\xa4lkeen noin kello 15. Siestan j\xc3\xa4lkeen sy\xc3\xb6d\xc3\xa4\xc3\xa4n tyypillisesti voileipi\xc3\xa4 ja ruoant\xc3\xa4hteit\xc3\xa4. My\xc3\xb6s curry\xc3\xa4 sy\xc3\xb6d\xc3\xa4\xc3\xa4n usein. Surinamelainen ruoka on karibialaistyylist\xc3\xa4, ja siin\xc3\xa4 yhdistyv\xc3\xa4t afrikkalaiset ja intialaiset vaikutteet. My\xc3\xb6s Jaavalta tulleiden indonesialaisten siirtoty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten ruokaperinteiden vaikutus n\xc3\xa4kyy surinamelaisessa keitti\xc3\xb6ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nSuriname on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1968. Maan ainoa olympiamitalisti on Anthony Nesty, joka voitti kultaa miesten 100 metrin perhosuinnissa vuonna 1988 ja pronssia 1992. H\xc3\xa4n on my\xc3\xb6s vuoden 1991 maailmanmestari samassa lajissa. Letitia Vriesde on saavuttanut naisten 800 metrin juoksussa MM-hopeaa vuonna 1995 ja MM-pronssia 2001._NEWLINE_Surinamen jalkapallomaajoukkue oli tammikuussa 2011 Fifan rankingissa sijalla 115. Hollannin jalkapallomaajoukkueessa on pelannut lukuisia surinamelaisper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 pelaajia, muun muassa Ruud Gullit, Frank Rijkaard, Patrick Kluivert, Clarence Seedorf, Edgar Davids, Aron Winter, Winston Bogarde, Jimmy Floyd Hasselbaink, Romeo Castelen ja Nigel de Jong.'