b'\n_START_ARTICLE_\nKauniainen\n_START_SECTION_\nNimi\n_START_PARAGRAPH_\nKauniaisten alkuper\xc3\xa4inen ruotsinkielinen nimi, Grankulla, on yhdistetty sanoista gran (kuusi) ja kulle (kukkula, kumpu) ja on ollut t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 muodossa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 1900-luvun alusta. Ennen sit\xc3\xa4 paikka tunnettiin murteellisessa muodossa Gr\xc3\xa4nkull, joka esiintyy moderneilla kartoilla Kauniaisten vesitornin m\xc3\xa4en nimen\xc3\xa4. Suomenkielinen nimi Kauniainen on per\xc3\xa4isin Kauniais-nimisest\xc3\xa4 tilasta, joka puolestaan on saanut nimens\xc3\xa4 Tampereen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsevan tilan mukaan. Suomenkielinen nimi otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1930-luvulla ja siit\xc3\xa4 tuli kauppalan virallinen suomenkielinen nimi vuonna 1949.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4n vet\xc3\xa4ydytty\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeen 10\xc2\xa0000 vuotta sitten nykyisest\xc3\xa4 Kauniaisista oli n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 Yoldiameress\xc3\xa4 vain pari pient\xc3\xa4 luotoa: muun muassa nykyiset Gr\xc3\xa4nkull (67 m) ja Kasavuori (64 m) ja Kiikarivuori. 4\xc2\xa0000 vuotta sitten Kauniaisten alueesta oli maankohoamisen vuoksi tullut osa sis\xc3\xa4saaristoa. T\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ajalta on l\xc3\xb6ydetty muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4, mutta on kuitenkin hyvin todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4iset asukkaat tulivat Kauniaisiin vasta 1800-luvulla. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Kauniainen sijaitsee kaukana rannikolta._NEWLINE_1900-luvun alussa Kauniaisten alue kuului espoolaisille tiloille ja rakennuskanta koostui yksitt\xc3\xa4isist\xc3\xa4 torpista. Paikka oli silloin tunnettu ruotsin kielen espoolaismurteella Gr\xc3\xa4nkullana. Kauniaisten pohjoisosien l\xc3\xa4pi kulki Helsinki\xe2\x80\x93Turku-maantie, joka tunnetaan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Vanhana Turuntien\xc3\xa4. T\xc3\xa4rke\xc3\xa4 ajankohta Kauniaisten historiassa osuu vuoteen 1904, kun Kauniaisten rautatieasema avattiin uudella Rantaradalla._NEWLINE_Nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n Kauniainen sai alkunsa vuonna 1906, kun yhti\xc3\xb6 AB Grankulla perustettiin. Yhti\xc3\xb6 osti maata paikallisilta maanomistajilta ja myi sit\xc3\xa4 eteenp\xc3\xa4in tontteina. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena alueelle muodostui huvilayhdyskunta, samoin kuin muuallakin Helsingin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4: Kulosaaressa, Haagassa, Lepp\xc3\xa4vaarassa ja Puistolassa. Janne Thurman oli yhti\xc3\xb6n perustajia ja yhdyskunnan puuhamies, joka toimi aktiivisesti Kauniaisissa monen vuosikymmenen ajan. AB Grankullan osakkeenomistajat olivat tyytyv\xc3\xa4isi\xc3\xa4 sijoitukseensa: se maksoi itsens\xc3\xa4 takaisin vuodessa. Huvila-aikakausi oli alkanut jo pari vuotta aikaisemmin, kun rakennusmestarit Elia Heikel ja Emil Lindstedt ostivat 30 hehtaarin suuruisen alueen Galltr\xc3\xa4skin pohjoispuolella Glimsin tilalta ja rakensivat sinne omat huvilansa. Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 nousi vuonna 1903 Galltr\xc3\xa4skin rantaan kes\xc3\xa4huvilak\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n suunniteltu jugendhenkinen Villa Heikel ja pian sen j\xc3\xa4lkeen Villa Lindstedt. Tuolloin villojen tonttien koko oli usein hehtaarin tai sit\xc3\xa4kin isompi. Puutarhakaupungin ideana oli ett\xc3\xa4 taloa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i puutarha, jonka ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 oli vapaa luonnon vy\xc3\xb6hyke. Alle 3\xc2\xa0000 neli\xc3\xb6n tontteja ei myyty lainkaan. Thurmanin, Heikelin ja Lindstedtin mukaan on nimetty teit\xc3\xa4 Kauniaisissa._NEWLINE_Espoon maalaiskunta ei ollut j\xc3\xa4rin kiinnostunut omalle alueelleen ilmestyneest\xc3\xa4 uudesta yhdyskunnasta, joten yhti\xc3\xb6 oli yksin vastuussa Kauniaisten kehitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Se muun muassa rakennutti teit\xc3\xa4, lobbasi aseman (valmistui 1908) ja poliisiviran puolesta sek\xc3\xa4 perusti koulun ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitoksen. Vuonna 1915 Kauniainen sai taajav\xc3\xa4kisen yhdyskunnan oikeudet ja samalla rajoittuneet itsem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4misoikeudet, ja siten yhti\xc3\xb6n vastuu v\xc3\xa4heni._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen tiedossa oleva tarkka asukasluku Kauniaisista on vuodelta 1917, jolloin siell\xc3\xa4 asui 1\xc2\xa0647 asukasta. Vuonna 1920 Kauniaisista tuli kauppala, kun se itsen\xc3\xa4istyi kokonaan Espoosta. Kauniaisten yhdyskuntarakenne erosi my\xc3\xb6s huomattavasti Espoon maanviljelykylist\xc3\xa4 rakennusj\xc3\xa4rjestyksineen, tieverkkoineen, huviloineen ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitoksineen. Rakennusj\xc3\xa4rjestys kielsi teollisuusrakennukset, koska Kauniaisissa haluttiin s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 idyllinen maalaismainen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6. Suurin osa huviloista rakennettiin uusklassismin tai my\xc3\xb6h\xc3\xa4isen 1920-luvun funktionalismin tyylien mukaan. Kauppala alkoi valmistella uutta asemakaavaa 1920-luvun lopulla. Ehdotus her\xc3\xa4tti kiistaa: etenkin teiden leveys askarrutti asukkaita. Kun viel\xc3\xa4 arkkitehti kuoli kesken valmisteluprosessin, saatiin kompromissiehdotus hyv\xc3\xa4ksytty\xc3\xa4 vasta vuonna 1937. Vuodesta 1917 vuoteen 1939 Kauniaisten asukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi vain 10\xc2\xa0%, mutta heti kauppalan rajojen ulkopuolella olevissa kyliss\xc3\xa4 kasvu oli samaan aikaan 30\xc2\xa0%, jolloin muun muassa Viherlaakson taajama syntyi._NEWLINE_Kauniainen on ollut virallisesti kaksikielinen vuodesta 1936. Kunnan suomenkielinen nimi, Kauniainen, otettiin virallisesti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ruotsinkielisen nimen, Grankulla, rinnalle vuonna 1949. Jo 1930-luvulla nimi Kauniainen oli postin ja rautateiden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Toisen maailmansodan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 huvila-aikakausi loppui ja vaihtui 1940- ja 1950-lukujen j\xc3\xa4lleenrakentamiseen ja taloudellisesti huonompiin aikoihin._NEWLINE_Kauniaisten olemassaolo oli uhattuna kunnallisten velvollisuuksien ja pienen asukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n takia. 1950-luvulla kuntaan yritettiin liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 er\xc3\xa4it\xc3\xa4 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 olevia espoolaisia alueita, mutta hakemus hyl\xc3\xa4ttiin vuonna 1953. Sen sijaan Kasavuoren alue, jonka kauppala oli ostanut, liitettiin Kauniaisiin vuonna 1957. Kauppala antoi uuden asemakaavan valmistelun Otto-Iivari Meurmanille. H\xc3\xa4n ehdotti, ett\xc3\xa4 alueen huvilaluonne s\xc3\xa4ilytett\xc3\xa4isiin, mutta asukaslukua kasvatettaisiin silloisesta 2\xc2\xa0500:sta 10\xc2\xa0000:een. Ep\xc3\xa4k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliset huvilat tulisi korvata uusilla, ja kerrostaloja rakentaa. Rautatien etel\xc3\xa4puolelle suunniteltiin uusi ostoskeskus, jonka esikuvana oli Tukholman V\xc3\xa4llingby. Suunnitelmat hyv\xc3\xa4ksyttiin vuonna 1959 Kasavuoren osalta ja vuonna 1961 sek\xc3\xa4 1963 muun kauppalan osalta. Ostoskeskus avattiin 1966. My\xc3\xb6hemmin t\xc3\xa4t\xc3\xa4 asemakaavaa on kritisoitu, koska huomattava osa huviloista purettiin ja huvilamilj\xc3\xb6\xc3\xb6n yhten\xc3\xa4isyys tuhoutui. Kasavuoreen suunniteltiin my\xc3\xb6s Oslon Holmenkollenin tapaista hiihtokeskusta, mutta suunnitelmat eiv\xc3\xa4t koskaan toteutuneet; nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n alue on luonnonsuojelualue._NEWLINE_Kauniaisten asukasluku kasvoi nopeasti \xe2\x80\x93 vuonna 1967 jopa nelj\xc3\xa4nneksen. Vuonna 1972 Kauniaisista tuli kaupunki ja seuraavana vuonna suomi tuli enemmist\xc3\xb6kieleksi. Kaupungissa asui tuolloin 6\xc2\xa0400 asukasta.\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2017 lopussa Kauniaisissa oli 9 624 asukasta, joista 9 484 asui taajamissa, haja-asutusalueilla ei ollut lainkaan asukkaita ja 140 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eiv\xc3\xa4t olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niist\xc3\xa4 asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Kauniaisten taajama-aste on 100,0\xc2\xa0%. Kauniaisten taajamav\xc3\xa4est\xc3\xb6 kuuluu vain yhteen taajamaan. Kauniaisten taajama-alueet eiv\xc3\xa4t muodosta omaa taajamaansa, vaan ne ovat osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Kauniaisten lis\xc3\xa4ksi usean Helsingin l\xc3\xa4hikunnan alueelle, ja josta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kaupungin alueella asui vuoden 2017 lopussa 9 484 asukasta. Yhteens\xc3\xa4 Helsingin keskustaajamassa on 1 268 296 asukasta ja sen pinta-ala on 680,12 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUudistuva keskusta\n_START_PARAGRAPH_\nKauniaisten keskustaa uudistettiin 1960-luvulla rakentamalla uusi silloisen ihanteen mukainen betonielementtikeskusta ostokeskuksineen. Aikoinaan moderni ostoskeskus on sittemmin koettu rumaksi ja ep\xc3\xa4k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliseksi._NEWLINE_Vuonna 2000 keskustaan valmistui Kai Wartiaisen suunnittelema kauppakeskus Grani. Uuden ostoskeskuksen  ulkoasu kirkkaine v\xc3\xa4reineen on kuitenkin her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt ristiriitaisia reaktioita._NEWLINE_Kaupunki on laatinut keskustalle uuden asemakaavan. Uusi keskustasuunnitelma on toteutunut lukuun ottamatta yht\xc3\xa4 keskusta-alueen keskeist\xc3\xa4 korttelia, jolta osin hanke on ollut pys\xc3\xa4hdyksiss\xc3\xa4 jo vuosia. Kaupunki onkin aloittanut rakennusliike NCC:n omistaman tontin lunastusmenettelyn._NEWLINE_Kauniaisten 100-vuotisjuhlavuoden kunniaksi vuonna 2007 kaupungin keskustaan Kaupungintalon edustalle pystytettiin uusi Kimmo Schroderuksen luoma "Foni"-niminen veistos._NEWLINE_Vaikka Kauniainen on vauras kaupunki, yleisiin alueisiin on ruvettu panostamaan vasta 2000-luvulla. Edelleen on havaittavissa esimerkiksi graffiteja ja huonokuntoisia p\xc3\xa4\xc3\xa4llysteit\xc3\xa4. Tilanne on kuitenkin huomattavasti parantunut muun muassa tienrakennushankkeiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Infrastruktuuria on parannettu etenkin kaupungin keskustan alueella ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4, esimerkiksi keskuskatu Tunnelitien vuonna 2010 toteutetun uudistuksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nElinkeinoel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKauniaisten suurimmat ty\xc3\xb6nantajat ovat Kauniaisten kaupunki, Kaunialan sotavammasairaala, Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Akatemia ja Suomen Raamattuopisto.\n_START_SECTION_\nTiet\n_START_PARAGRAPH_\nKauniaisista on hyv\xc3\xa4t tieyhteydet joka suuntaan. It\xc3\xa4\xe2\x80\x93l\xc3\xa4nsisuunnassa kulkee Turunv\xc3\xa4yl\xc3\xa4 kaupungin etel\xc3\xa4puolitse ja Turuntie pohjoispuolitse. Turunv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n valmistuminen vauhditti kaupungin asukasluvun kasvua 1960-luvulla, jolloin Helsingin keskustaan p\xc3\xa4\xc3\xa4si nopeasti autolla. Etel\xc3\xa4\xe2\x80\x93pohjoissuunnassa kulkee p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Kauniaisten it\xc3\xa4puolitse Keh\xc3\xa4 II, josta vajaan 150 metrin osuus on Kauniaisten alueella._NEWLINE_Sis\xc3\xa4iset tiet, jotka johtavat Kauniaisten keskustaan, ovat Turunv\xc3\xa4yl\xc3\xa4lt\xc3\xa4 alkava Kauniaistentie, Turuntielt\xc3\xa4 Viherlaaksosta alkava Helsingintie sek\xc3\xa4 Asematie-Bemb\xc3\xb6lentie l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 ja Kauppalantie etel\xc3\xa4st\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nJoukkoliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4asiallinen joukkoliikennev\xc3\xa4line Kauniaisissa on juna. Rantaradalla on ollut eritt\xc3\xa4in t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 rooli kaupungin kehityksess\xc3\xa4 Helsingin esikaupunkina. Junat kulkevat Helsingin suuntaan joka 15. minuutti tunnuksilla U ja E. L\xc3\xa4nteen p\xc3\xa4in U-juna kulkee Kirkkonummelle puolen tunnin v\xc3\xa4lein ja E juna puolen tunnin v\xc3\xa4lein Kauklahteen. Hiljaisina aikoina kulkee L-juna. Matka Helsingin keskustaan kest\xc3\xa4\xc3\xa4 alle 20 minuuttia Kauniaisten rautatieasemalta. Lis\xc3\xa4ksi kaupungin l\xc3\xa4nsiosissa, aivan Espoon rajan tuntumassa, sijaitsee Koivuhovin rautatieasema, joka palvelee muun muassa Kasavuoren alueen asukkaita. Espoon kaupunkiradan valmistuttua junayhteydet Kauniaisista paranevat edelleen, ja matka-aika Helsingin keskustaan lyhenee usealla minuutilla._NEWLINE_Kauniaisista kulkee seutulinja 212 Kaunialasta Kasavuoren kautta Helsingin Kamppiin. Kauniaisten l\xc3\xa4pi kulkee my\xc3\xb6s Espoon sis\xc3\xa4isi\xc3\xa4 bussilinjoja ja liitynt\xc3\xa4linjoja metroasemalle, kuten linjat 548 ja 549 Mankkaan kautta Tapiolaan ja linja 533 J\xc3\xa4rvenper\xc3\xa4st\xc3\xa4 Matinkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Linja 224 kulkee Espoon keskuksesta Kauniaisten ja Karakallion kautta Lepp\xc3\xa4vaaraan. Viikonloppu\xc3\xb6isin kulkee y\xc3\xb6linja 118N Tapiolan ja Kampin suuntaan Kauniasten halki. Lis\xc3\xa4ksi Kauniaisten pohjoisosia palvelee Turuntien linjat 226, 227, 235 ja 238 Lepp\xc3\xa4vaaraan, 565 L\xc3\xa4nsi-Vantaalle ja 235 Espoon keskukseen sek\xc3\xa4 Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nm\xc3\xa4en ja Mannerheimintien kautta Elielinaukiolle.\n_START_SECTION_\nKaupunginosat\n_START_PARAGRAPH_\nKauniainen on jaettu 8 kaupunginosaan, jotka on numeroitu 1\xe2\x80\x938. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaupunginosat kattavat koko Kauniaisen. Ainoa alue, joka yleens\xc3\xa4 miellet\xc3\xa4\xc3\xa4n eri kaupunginosaksi on Kasavuori kaupungin l\xc3\xa4nsiosassa. Muita nimettyj\xc3\xa4 osa-alueita Kauniaisissa ei ole.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nKauniaisissa on laaja tarjonta erilaisia urheilurakennelmia, ja kaupunki on tukenut urheilutoimintaa aktiivisesti. Junioritoimintaa voi harrastaa monessa eri lajissa. Kaupungin suurin urheiluyhdistys on Grankulla IFK (GrIFK), joka perustettiin vuonna 1925. GrIFK:n lajit ovat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekko, jalkapallo, k\xc3\xa4sipallo, salibandy ja pujottelu. Kaupungissa on my\xc3\xb6s SM-sarjassa pelaava Suomen parhaimpiin lukeutuva k\xc3\xa4sipalloseura HC West, joka pelaa kotiottelunsa Kauniaisten Palloiluhallissa._NEWLINE_Jalkapalloseura FC Grani Airbags on my\xc3\xb6s kotoisin Kauniaisista, vaikka sen toiminta ulottuu my\xc3\xb6s Espoon puolelle.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyydet\n_START_PARAGRAPH_\nKauniainen on huvilakaupunki ja huvila-alue on nimetty valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi rakennetuksi kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ksi. Luonnon lis\xc3\xa4ksi alueen merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4 ovat vanhat huvilat, esimerkiksi Villa Wulff, Villa Junghans, Villa Heikel ja Villa Vallmog\xc3\xa5rd, Kauniaisten kirkko, Kaunialan sotavammasairaala sek\xc3\xa4 Heikki H\xc3\xa4iv\xc3\xa4ojan Tulen halki -veistos, joka sijaitsee Kauniasten kaupungintalon edustalla.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nKauniaisten pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla hernekeitto ja punssi sek\xc3\xa4 letut ja kuningatarhillo.'