b'\n_START_ARTICLE_\nTunne\n_START_PARAGRAPH_\nTunne tai emootio on jonkin tuntemuksen kuten mielihyv\xc3\xa4n tai mielipahan s\xc3\xa4vytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 tietoinen el\xc3\xa4mys. Universaaleja tunteita ovat esimerkiksi pelko, inho ja ilo. Tunteet ohjaavat ihmisen toimintaa motiivien, tavoitteiden ja tiedonk\xc3\xa4sittelyn ohella. Tunteet edist\xc3\xa4v\xc3\xa4t ihmisen sopeutumista ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n, kuten sosiaalisiin - tai uhkaaviin tilanteisiin.\n_START_SECTION_\nJaottelu\n_START_PARAGRAPH_\nIhmisen niin sanottuja perusemootioita ovat onnellisuus, viha, pelko, suru, inho ja yll\xc3\xa4ttyneisyys. Perusemootioiden kokeminen, tunnistaminen ja ilment\xc3\xa4minen ovat melko samankaltaisia kulttuurista riippumatta. Monimutkaisempia sosiaalisia eli ihmissuhteisiin liittyvi\xc3\xa4 emootioita ovat esimerkiksi rakkaus, ylpeys, kateus ja halveksunta. Sosiaalisten emootioiden rooli poikkeaa kulttuurien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4._NEWLINE_Tunteet voidaan jakaa my\xc3\xb6nteisiin ja kielteisiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tunteiden jako on kehityksellisesti vanha ja liittyy muihinkin eli\xc3\xb6ihin kuin ihmiseen. Selvit\xc3\xa4kseen elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n eli\xc3\xb6n on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 tunnistaa, mik\xc3\xa4 on \xe2\x80\x9chyv\xc3\xa4\xc3\xa4\xe2\x80\x9d ja mik\xc3\xa4 \xe2\x80\x9cpahaa\xe2\x80\x9d. Hyv\xc3\xa4t asiat tuovat esimerkiksi ravintoa ja l\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4, joten niit\xc3\xa4 voidaan l\xc3\xa4hesty\xc3\xa4. Pahat asiat uhkaavat hyvinvointia, joten niit\xc3\xa4 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4. Uudemmat toiminnalliset j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t tukevat ihmisell\xc3\xa4 maailman tietoista ja entist\xc3\xa4 yksityiskohtaisempaa hahmottamista. Ihmisen tunnerepertuaarin laajenemisen syyksi on arveltu lajinkehityksen aikana syntynyt paine tiivist\xc3\xa4\xc3\xa4 ryhmiss\xc3\xa4 el\xc3\xa4vien yksil\xc3\xb6iden sosiaalisia siteit\xc3\xa4. My\xc3\xb6nteiset tunteet luovat yhteenkuuluvuutta, ja kielteiset tunteet voivat tukea moraalikoodeja ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisen hallintaa._NEWLINE_Tunteet voidaan sijoittaa kaksiulotteiselle valenssi/viritt\xc3\xa4vyys-jatkumolle. Valenssi viittaa siihen, kuinka my\xc3\xb6nteinen tai kielteinen tunnetila on. Korkein positiivinen valenssi on esimerkiksi riemulla, ilolla, rakkaudella, innostuneisuudella, onnella ja tyytyv\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4. Negatiivinen valenssi on hyvin suuri monella kielteisell\xc3\xa4 tunteella kuten ep\xc3\xa4toivolla. Viritt\xc3\xa4vyys tarkoittaa elimist\xc3\xb6n valmiustilaa ja viittaa siihen, onko tunnetila voimakas vai neutraali. Virittyneisyyteen vaikuttaa etenkin adrenaliini. Voimakkaasti viritt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 tunteita ovat kielteisist\xc3\xa4 tunteista esimerkiksi raivo ja kauhu, ja my\xc3\xb6nteisist\xc3\xa4 tunnetiloista esimerkiksi riemu, rakkaus ja innostuneisuus. Matala virittyneisyys liittyy esimerkiksi v\xc3\xa4linpit\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myyteen, tylsistymiseen ja rauhallisuuteen.\n_START_SECTION_\nSynty aivoissa\n_START_PARAGRAPH_\nAivot tuottavat tunteita tiettyjen lainalaisuuksien mukaan, mik\xc3\xa4 tekee mahdolliseksi tunteiden tutkimisen laboratorio-oloissa. Ihmisen tunteiden tuottamiseen ja k\xc3\xa4sittelyyn osallistuu joukko anatomisesti erillisi\xc3\xa4 mutta toisiinsa kytk\xc3\xb6ksiss\xc3\xa4 olevia aivojen alueita. Mit\xc3\xa4\xc3\xa4n emootiota ei tuota yksitt\xc3\xa4inen aivorakenne, vaan tunteet syntyv\xc3\xa4t aivojen eri osien muodostamien verkostojen yhteistoimintana. Aivojen alueet aktivoituvat hiukan eri tavoin eri tunteiden kohdalla. Eri aivoalueiden aktiivisuutta tarkastelemalla voidaankin melko luotettavasti p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 perustunnetilassa henkil\xc3\xb6 kulloinkin on._NEWLINE_Aivoissa on radastoja, jotka ilmeisesti ovat erikoistuneita tunteiden havaitsemiseen ja tuottamiseen kehossa. Aivojen tunnemekanismit reagoivat havaittuihin uhkiin sekunnin murto-osassa. Tunteisiin liittyv\xc3\xa4n tiedon nopeassa k\xc3\xa4sittelemisess\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ss\xc3\xa4 osassa on aivojen ohimolohkon etuosan mantelitumake. Se toimii v\xc3\xa4liasemana aisti-informaatiolle ennen kuin se saapuu sensorisille aivokuorille, miss\xc3\xa4 aistimusten p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallinen k\xc3\xa4sittely alkaa. Mantelitumake pystyy jo sit\xc3\xa4 ennen m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n havaitun kohteen karkean tunnesis\xc3\xa4ll\xc3\xb6n, kuten miellytt\xc3\xa4vyyden ja ep\xc3\xa4miellytt\xc3\xa4vyyden. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n voi havaita siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ihmiset, joiden n\xc3\xa4k\xc3\xb6aivokuori on tuhoutunut ja jotka eiv\xc3\xa4t n\xc3\xa4e mit\xc3\xa4\xc3\xa4n, pystyv\xc3\xa4t kuitenkin arvaamaan helle esitettyjen kasvokuvien ilmeit\xc3\xa4 mantelitumakkeensa avulla._NEWLINE_Tunne koostuu kahdesta osasta: ensinn\xc3\xa4kin automaattisesta tunnereaktiosta ja kehon tilan muutoksesta sek\xc3\xa4 toisekseen tietoisuudesta, jonka avulla ihminen voi etsi\xc3\xa4 erilaisia ratkaisumalleja mahdollisesti uhkaavaan tilanteeseen. Tunne syntyy karkeasti kolmessa vaiheessa. Aluksi aivot arvioivat havaitun tapahtuman tunnesis\xc3\xa4ll\xc3\xb6n automaattisesti, nopeasti ja tietoisuuden ulkopuolella. Sen j\xc3\xa4lkeen aivot alkavat muodostaa tarkempaa kuvaa havaintokohteesta, ja kehon toimintavalmius muuttuu vastaamaan havaintoa. Kolmannessa vaiheessa tieto n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 muutoksista palautuu kehon tilaa seuraavalle somatosensoriselle aivokuorelle ja aivosaareen, mik\xc3\xa4 aiheuttaa tietoisen tunnekokemuksen. Tietoiseen ajatteluun erikoistuneet aivojen etuosan alueet jatkavat tuntemuksen k\xc3\xa4sittely\xc3\xa4, jolloin ihminen voi esimerkiksi arvioida tunteen laukaisseen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n tekij\xc3\xa4n ja oikean toimintatavan tilanteessa.\n_START_SECTION_\nVaikutukset\n_START_PARAGRAPH_\nTunteisiin liittyy voimakkaita ja tahdosta riippumattomia muutoksia. Tunteet aktivoivat autonomista hermostoa saaden aikaan fysiologisia reaktioita kuten muutoksia syd\xc3\xa4men sykkeess\xc3\xa4, hengityksess\xc3\xa4 ja lihasj\xc3\xa4nnityksess\xc3\xa4. Esimerkiksi voimakas onnen tunne voi aiheuttaa syd\xc3\xa4men pamppailua ja l\xc3\xa4mpimi\xc3\xa4 aaltoja kehoa pitkin, ja ahdistus voi saada k\xc3\xa4det hikoilemaan ja vapisemaan sek\xc3\xa4 lihakset j\xc3\xa4nnittym\xc3\xa4\xc3\xa4n. Ihmisen tietoisuus omasta tunnetilasta syntyy vasta n\xc3\xa4iden fysiologisten reaktioiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4._NEWLINE_Sympaattisen hermoston liian voimakas toiminta voi aiheuttaa paniikkikohtauksen. Pitkittyneet kielteiset tunteet kuten pelko tai ahdistus aiheuttavat vakavia seurauksia somaattiselle terveydelle kuten esimerkiksi verenkierto- ja hengityselimist\xc3\xb6n toiminnalle._NEWLINE_Tunteet voivat pakottaa ihmisen ajattelemaan ja toimimaan tietyll\xc3\xa4 tavalla, kuten itkem\xc3\xa4\xc3\xa4n tai nauramaan._NEWLINE_Tunteet nousevat tietoisuuteen vain kun tunteiden muuttamat mielen ja kehon suhteet ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n ovat riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n voimakkaita. Tiedostamattomatkin tunteet kuitenkin ohjaavat ihmisen toimintaa. Ihmisen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksenteko perustuu j\xc3\xa4rjen ja tunteiden yhteisty\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Moni ihmisen yksinkertaisistakin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksist\xc3\xa4 perustuu asioiden her\xc3\xa4tt\xc3\xa4miin my\xc3\xb6nteisiin tai kielteisiin tunnereaktioihin. P\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6sten teko pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rjell\xc3\xa4 voi olla hankalaa ja hidasta. Jos ihminen esimerkiksi aivovaurion johdosta menett\xc3\xa4\xc3\xa4 kykyns\xc3\xa4 kokea tunteita, h\xc3\xa4nen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksentekokykyns\xc3\xa4 voi heikenty\xc3\xa4 huomattavasti. Ihmisell\xc3\xa4 on aivojensa kehittyneen kuorikerroksen ansiosta my\xc3\xb6s kyky vaikuttaa tunteisiinsa j\xc3\xa4rjell\xc3\xa4 ja analysoida niit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nErilaisia k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4 tunteista\n_START_PARAGRAPH_\nErilaiset tunneteoriat tarkastelevat tunteiden syntymekanismeja. Tunneteoriat eroavat toisistaan muun muassa siin\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin ihminen voi itse vaikuttaa tunteisiinsa. My\xc3\xb6s ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n ja tilannetekij\xc3\xb6iden vaikutuksista tunteisiin on kiistelty.\n_START_SECTION_\nBiologinen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulma\n_START_PARAGRAPH_\nBiologiset n\xc3\xa4kemykset painottavat kehon fysiologisten reaktioiden merkityst\xc3\xa4 tunteiden synnyss\xc3\xa4. James & Langen tunneteoria katsoo elimist\xc3\xb6n reaktioiden synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tunteen. Esimerkiksi kun ihminen huomaa k\xc3\xa4siens\xc3\xa4 hikoavan, h\xc3\xa4n ahdistuu. My\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t tutkimukset ovat kuitenkin osoittaneet autonomisen hermoston reaktioiden olevan hitaita, ja siten ne eiv\xc3\xa4t voi aina edelt\xc3\xa4\xc3\xa4 tunnetta. Tunteen kokeminen edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s aivojen toimintaa. Erityisesti otsalohkojen merkitys tunteiden s\xc3\xa4\xc3\xa4telyss\xc3\xa4 on keskeinen. Vaistoselitykset katsovat tunteen olevan synnynn\xc3\xa4isten aivorakenteiden laukaisema sopeutumista edist\xc3\xa4v\xc3\xa4 kokemus. Evoluution kuluessa j\xc3\xa4ljelle ovat j\xc3\xa4\xc3\xa4neet hengiss\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilymisen kannalta t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4, universaaleja tunteita (pelko, viha, suru, inho...). Aivokeskusteoriat esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tunteiden syntyv\xc3\xa4n tiettyjen aivojen alueiden aktivoituessa. Cannon & Bardin tunneteoria k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 tunteen laukeavan v\xc3\xa4liaivoissa syntyneiden prosessien seurauksena, mitk\xc3\xa4 saavat aikaan samanaikaisen tunteen ilmaisun ja sen kokemuksen. Biologiset n\xc3\xa4kemykset kuitenkin aliarvioivat tilannetekij\xc3\xb6iden merkityst\xc3\xa4 tunteen synnyss\xc3\xa4. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s katsotaan, ett\xc3\xa4 ihminen voi itse s\xc3\xa4\xc3\xa4dell\xc3\xa4, miten ilmaisee tunteensa.\n_START_SECTION_\nSosiaalisuutta ja oppimista painottava n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulma\n_START_PARAGRAPH_\nYksi \xc3\xa4\xc3\xa4rip\xc3\xa4\xc3\xa4 tunteiden selitt\xc3\xa4miseen keskittyy tarkastelemaan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n, kuten tilanteiden ja vuorovaikutusten merkityst\xc3\xa4 tunteiden synnylle. Ivan Pavlovin klassisen ehdollistumisen teorian mukaan tunne syntyy niin sanotusti oppimalla kehon aikaisemmista reaktioista. K\xc3\xa4\xc3\xa4rmeen purressa syntyy kipua. Seuraavalla kerralla jo k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeen n\xc3\xa4hdess\xc3\xa4\xc3\xa4n tapahtuu ehdollinen reaktio, eli pelko. V\xc3\xa4lineellisess\xc3\xa4 ehdollistumisessa tunteiden seuraukset s\xc3\xa4\xc3\xa4telev\xc3\xa4t tunteiden ilmenemist\xc3\xa4 jatkossa. Esimerkiksi jos yksil\xc3\xb6 saa positiivista palautetta surun n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4, tekee henkil\xc3\xb6 sit\xc3\xa4 avoimesti jatkossakin. Banduran mallioppimisen teoriassa tunteet omaksutaan sosiaalisessa vuorovaikutuksessa muiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 mallintamalla. Esimerkiksi jos perheess\xc3\xa4 ilmenee v\xc3\xa4kivaltaisia toimintamalleja, todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti lapsi samaistuu vanhempiinsa ja toimii jatkossa samalla tavalla (vrt. Banduran aggressiotutkimukset). Sosiaalisuutta ja oppimista painottava n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulma aliarvioi kuitenkin ihmisen omaa osuutta tunteiden synnyss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKognitiivinen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulma\n_START_PARAGRAPH_\nKognitiiviset selitykset katsovat, ett\xc3\xa4 ihminen hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4\xc3\xa4 tunteen kokiessaan sek\xc3\xa4 elimist\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n ett\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n saamaa tietoa. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n ihmisen mielen katsotaan toimivan konstruktivistisesti: ihminen k\xc3\xa4sittelee ja ohjaa tunteitaan jatkuvasti. Tunteet syntyv\xc3\xa4t arvioiden ja tulkintojen seurauksena. Tunne saa aikaan motivoitumisen toimintaan, sek\xc3\xa4 toistamaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vaikka kognitiiviset selitykset keskittyv\xc3\xa4tkin tutkimaan tiedonk\xc3\xa4sittelyn prosessointia, hyv\xc3\xa4ksyv\xc3\xa4t ne my\xc3\xb6s ajatuksen siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 fysiologinen tila voi muuttaa tunnetta._NEWLINE_Tutkimuksissa on osoitettu elimist\xc3\xb6n fysiologisen tilan vaikutus tunteen kokemiseen. Er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tutkimuksessa koehenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 kehotettiin tuntemaan vihaa. Toista ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4skettiin samanaikaisesti puristaa k\xc3\xa4tens\xc3\xa4 nyrkkiin, toinen ryhm\xc3\xa4 vain "tunsi vihaa". Tuloksista selvisi, ett\xc3\xa4 k\xc3\xa4si\xc3\xa4\xc3\xa4n nyrkiss\xc3\xa4 pit\xc3\xa4neet henkil\xc3\xb6t tunsivat itsens\xc3\xa4 vihaisemmiksi kuin toiset._NEWLINE_Schachter & Signer n\xc3\xa4kiv\xc3\xa4t tunteen kokemisen olevan tulosta omasta tulkinnasta. Heid\xc3\xa4n adrenaliinikokeensa on osoittanutkin ihmisen oman tulkinnan merkityksen tunteelle. Koeasetelmassa oli kaksi ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4, joista toiselle annettiin adrenaliiniruiske ja kerrottiin sen vaikutuksista (aggressiivisuus, yliaktiivisuus..). Toiselle ryhm\xc3\xa4lle taas annettiin sama ruiske, muttei kerrottu sen vaikutuksista. Koehenkil\xc3\xb6t asetettiin tilanteeseen, jossa koejohtajan avustaja n\xc3\xa4ytteli olevansa yksi koehenkil\xc3\xb6ist\xc3\xa4. H\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytteli pistoksen vaikuttavan h\xc3\xa4nen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymiseen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 aggressiivisuutta aiheuttaen ja v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 taas hilpeytt\xc3\xa4. Tutkimus osoitti, ett\xc3\xa4 ne jotka eiv\xc3\xa4t tienneet ruiskeen vaikutuksesta, alkoivat ottaa mallia t\xc3\xa4st\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisest\xc3\xa4, eli tulivat aggressiivisiksi tai iloisiksi. Ne henkil\xc3\xb6t, jotka tiesiv\xc3\xa4t aineen vaikutuksista, eiv\xc3\xa4t reagoineet kokeenjohtajan avustajan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymiseen mill\xc3\xa4\xc3\xa4n tavalla. Adrenaalikokeesta selvisi, ett\xc3\xa4 jos yksil\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on tunteelle olemassa selitys, sit\xc3\xa4 ei tarvitse peilata muiden tunteeseen. Jos taas ihmisell\xc3\xa4 ei ole selityst\xc3\xa4 kiihtymykselle, tukeudutaan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_Kognitiivisen selityksen tunteiden syntymiselle nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 antaa R. Lazaruksen tunneteoria. Lazaruksen mukaan tilannetekij\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 aikaisemmat kokemukset luovat tunteen. Tunteen kokemisessa t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 on ihmisen oma arvio tilanteesta. \xc3\x84rsykkeen j\xc3\xa4lkeinen primaariarvio on tiedostamaton. Se syntyy esimerkiksi pel\xc3\xa4stymisreaktioissa tai muissa vaaratilanteissa, jotka ovat olleet evoluution kannalta t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4. Sekundaariarvio on puolestaan tietoinen, ja ilmenee primaariarviota hitaammin. Arvioimme aina tilanteen sen mukaan, kuinka t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 se on min\xc3\xa4k\xc3\xa4sitykselle ja maailmankuvalle. Omat vaikutusmahdollisuudet tunteeseemme vaikuttavat my\xc3\xb6s tilanteen arviointiin.\n_START_SECTION_\nTunteiden s\xc3\xa4\xc3\xa4telystrategiat\n_START_PARAGRAPH_\nTunteiden s\xc3\xa4\xc3\xa4telystrategioiden avulla ihminen voi vaikuttaa tunteiden eri osatekij\xc3\xb6ihin. K\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymistason strategioiden avulla ihminen voi vaikuttaa tunteiden aikaan saamaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymiseen, eli ulkoisesti havaittaviin tunnereaktioihin. Esimerkiksi pomolle r\xc3\xa4hj\xc3\xa4\xc3\xa4minen ei aina ole kovin viisasta, ja t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in ihminen voi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 tunteen sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kognitiivisissa strategioissa vaikutetaan tunteita aiheuttavaa tilannetta koskevaan tiedon k\xc3\xa4sittelyyn. N\xc3\xa4in voidaan muuttaa my\xc3\xb6s itse tunnekokemusta ja siihen liittyvi\xc3\xa4 reaktioita. Esimerkiksi valikoivan tarkkaavaisuuden avulla ihminen voi s\xc3\xa4\xc3\xa4dell\xc3\xa4 tunteen p\xc3\xa4\xc3\xa4sy\xc3\xa4 tietoisuuteen. Esimerkiksi l\xc3\xa4heisen kuoleman aiheuttamaa surua pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n lievitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n torjumalla tunne. Voimme my\xc3\xb6s tahdon avulla vaikuttaa tunteisiimme.\n_START_SECTION_\nTunteiden ilmaiseminen\n_START_PARAGRAPH_\nIhminen ilmaisee tunteitaan monenlaisina kasvojen ilmein\xc3\xa4 ja kehon asentoina. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6isess\xc3\xa4 viestinn\xc3\xa4ss\xc3\xa4, jossa ei olla kasvokkain, tunteita voidaan ilmaista esimerkiksi hymi\xc3\xb6ill\xc3\xa4. Tunteiden ilmaisemisen ansiosta muiden ihmisten on yleens\xc3\xa4 helppo p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 kekustelukumppanin tunnetila. Kasvojen, kehon ja \xc3\xa4\xc3\xa4nenpainojen kautta kuulija my\xc3\xb6s ilmaisee reaktionsa kuulemaansa ja saattaa hyvinkin voimakkaasti ohjata keskustelukumppaninsa puhetta ja ilmaisutapaa. Tunteita on my\xc3\xb6s mahdollista peitt\xc3\xa4\xc3\xa4 tahdonalaisesti.\n_START_SECTION_\nEmpatia\n_START_PARAGRAPH_\nEmotionaalinen empatia tarkoittaa automaattista toisen ihmisen tunnetilaan asettumista ja sen simuloimista oman tunnetilan kautta. Kognitiivinen eli tiedollinen empatia tarkoittaa asioiden katselua toisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta, mik\xc3\xa4 perustuu aktiiviseen kykyyn muodostaa k\xc3\xa4sitys tai malli toisen henkil\xc3\xb6n mielentilasta.'