b'\n_START_ARTICLE_\nAfrikan nykytaide\n_START_PARAGRAPH_\nAfrikan nykytaiteeksi ymm\xc3\xa4rret\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti taide, jota taiteilijat ovat tehneet Afrikassa ja Afrikan diasporan piiriss\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isyyden j\xc3\xa4lkeisell\xc3\xa4 ajalla. Afrikan nykytaide ymm\xc3\xa4rret\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin yht\xc3\xa4 monella tavalla kuin on alalla ty\xc3\xb6skentelevi\xc3\xa4 kuraattoreja, tutkijoita ja taiteilijoita. _NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n laaja-alaisen "ei-luokan" kaikki kolme sanaa ovat itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n ongelmallisia: mit\xc3\xa4 tarkkaan ottaen on "nykyaika", mik\xc3\xa4 tekee taiteesta "afrikkalaisen", ja milloin me puhumme taiteesta emmek\xc3\xa4 muusta luovasta ilmaisusta? _NEWLINE_L\xc3\xa4nsimaiset tutkijat ja kuraattorit ovat yritt\xc3\xa4neet m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4 Afrikan nykytaidetta 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa ja he ovat ehdottaneet erilaisia luokkia ja lajityyppej\xc3\xa4. He k\xc3\xa4ynnistiv\xc3\xa4t kiihkeit\xc3\xa4 keskusteluja ja kiistoja erityisesti postkoloniaalisen kritiikin perusteista. Viimeaikaisten suuntausten m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4t ja tunnistetiedot ovat paljon v\xc3\xa4ljempi\xc3\xa4. Afrikan ja sen nykytaiteilijoiden globaali l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olo ja mukanaolo on tullut laajalti tunnustetuksi tosiasiaksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vaatii ja provosoi yh\xc3\xa4 kriittist\xc3\xa4 pohdintaa, mutta sen paine itsens\xc3\xa4 oikeutukseen ei ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 ajankohtainen.\n_START_SECTION_\nLaajuus\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka afrikkalainen taide on aina ollut nykytaidetta sen tekij\xc3\xb6ille, sana "Afrikan nykytaide" merkitsee tietynlaista taidetta, joka on valloittanut, tai kuten jotkut sanovat, jonka kansainv\xc3\xa4linen taidemarkkina on omaksunut 1980-luvulta l\xc3\xa4htien. Sen vuosikymmenen kuluessa Euroopassa ja Yhdysvalloissa tultiin tietoisiksi yksitt\xc3\xa4isten taiteilijoiden Afrikassa tekem\xc3\xa4st\xc3\xa4 taiteesta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 mursi koloniaalisen tradition, jossa oletettiin niin kutsutun "heimoper\xc3\xa4isen taiteen" kollektiivinen "etninen" alkuper\xc3\xa4, jonka voi huomata useimmissa etnografisissa kokoelmissa.   _NEWLINE_Jean-Hubert Martinin vuonna 1989 kokoamaa n\xc3\xa4yttely\xc3\xa4 Magiciens de la terre pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n laajalti (mutta my\xc3\xb6s haastettuna) avainn\xc3\xa4yttelyn\xc3\xa4 viimeaikaisen afrikkalaisen ja muun ei-l\xc3\xa4nsimaisen taiteen kansainv\xc3\xa4lisen vastaanoton historiassa. My\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vastaanoton juuret ovat eksotisoivassa ja mystifioivassa n\xc3\xa4kemykss\xc3\xa4  afrikkalaisesta kulttuurista hallitsevasta l\xc3\xa4nsimaisesta asemasta n\xc3\xa4htyn\xc3\xa4, kuten Rasheed Araeen totesi vastauksessaan Magiciens de la terrelle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttely ja monet sit\xc3\xa4 seuraavista n\xc3\xa4yttelyist\xc3\xa4 vaikuttivat voimakkaasti siihen, ett\xc3\xa4 ne loivat yhteist\xc3\xa4 ymm\xc3\xa4rryst\xc3\xa4 Afrikan nykytaiteesta. Aihe on ollut ja on edelleen keskustelujen ja ristiriitaisuuksien alainen. L\xc3\xa4hes jokainen Magiciens de la terren j\xc3\xa4lkeinen n\xc3\xa4yttely tarjosi taksonomian tai luokitteluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n, joka auttoi pohtimaan Afrikan nykytaidetta, mutta he eiv\xc3\xa4t tunnistaneet postkoloniaalista tarvetta luopua eurooppakeskeisest\xc3\xa4 epistemologiasta._NEWLINE_Afrikan nykytaiteen uskotaan sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4n afrikkalaiselle estetiikalle tyypillisi\xc3\xa4 erityispiirteit\xc3\xa4, samalla kun se jakaa ominaisuuksia muun kansainv\xc3\xa4lisen nykytaiteen kanssa. Siksi se sek\xc3\xa4 muotoilee, ett\xc3\xa4 ruokkii globalisoituvaa taidemaailmaa ja taidemarkkinaa, kuten kaikki muukin nykytaide. Samaan aikaan Afrikan alueilla ja kaupungeissa on paljon nykytaiteen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4 ja muotoja, jotka ovat l\xc3\xa4hes yksinomaan paikallisia. Ne t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kaikki kolme vaatimusta: nykyaikainen, taide ja afrikkalainen, mutta ne eiv\xc3\xa4t sovi tiettyyn taiteen tuotantoon, joka on yleistynyt kansainv\xc3\xa4lisill\xc3\xa4 taidemarkkinoilla viimeisten 30 vuoden aikana. _NEWLINE_N\xc3\xa4yttelyiss\xc3\xa4 oli esill\xc3\xa4 eri tavoin Afrikassa toimivien taiteilijoiden teoksia; taiteilijat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t Afrikan perinteille tyypillist\xc3\xa4 estetiikkaa; l\xc3\xa4nsimaissa asuvat afrikkalaiset taiteilijat sis\xc3\xa4llytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t estetiikkaa ja aiheita, jotka liittyv\xc3\xa4t heid\xc3\xa4n "juuriinsa" perinteisi\xc3\xa4 teoksia, jotka liittyv\xc3\xa4t tavanomaisiin k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6ihin, kuten rituaaleihin; ja urbaanin Afrikan taidetta, joka kuvastaa modernia kulttuurista moniarvoisuutta ja hybriditeetti\xc3\xa4. Modernisuus koloniaalisena ja postkoloniaalisena kokemuksena ilmenee luontaisena ja merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 ominaisuutena useimmissa k\xc3\xa4sityksiss\xc3\xa4 Afrikan nykytaiteesta._NEWLINE_Tutkijat ja kuraattorit ovat siksi ehdottaneet useita erilaisia taksonomioita, jotka yrittiv\xc3\xa4t m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 kyseisess\xc3\xa4 taiteessa on afrikkalaista ja sen kattamia lajityyppej\xc3\xa4. Eri pyrkimykset m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4 Afrikan nykytaidetta kuvastivat kuitenkin sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 taiteen tutkijoita ja kuraattoreja kiehtoi  "l\xc3\xa4nsimaisiksi" otaksuttujen  kulttuurielementtien appropriatio "afrikkalaisissa" ilmaisutavoissa ja perinteiss\xc3\xa4. Esimerkiksi Marshall W. Mount ehdotti nelj\xc3\xa4\xc3\xa4 kategoriaa: "perinteisten tyylien s\xc3\xa4ilyminen", joka osoittaa jatkuvuutta perinteisiss\xc3\xa4 materiaaleissa ja ty\xc3\xb6menetelmiss\xc3\xa4, kuten pronssivalussa tai puun veist\xc3\xa4misess\xc3\xa4; toiseksi kristillisten l\xc3\xa4hetysty\xc3\xb6n innoittama taide; kolmanneksi, Jules-Rossetten m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelm\xc3\xa4n mukainen matkamuistotaide tai lentoasemien taide; ja lopuksi kehittyv\xc3\xa4 taide, joka vaatii "tekniikoita, jotka olivat tuntemattomia tai harvinaisia perinteisess\xc3\xa4 afrikkalaisessa taiteessa". Valentin Y. Mudimbe puolestaan ehdottaa, ett\xc3\xa4 voisi ajatella kolmea suuntausta luokkien sijaan: "perinteen innoittamaa", "modernistista" trendi\xc3\xa4 ja "populaaritaidetta", jotka Mountin kategorioissa sijoittuisivat jonnekin "perinteen innoittamien ja modernististen suuntausten\xe2\x80\x9d v\xc3\xa4limaastoon._NEWLINE_Muiden luokittelujen tapaan t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ehdotuksessa pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n sek\xc3\xa4 taiteilijoiden ett\xc3\xa4 suunnitellun asiakaskunnan/mesenaattien koulutusta t\xc3\xa4rkein\xc3\xa4 tekij\xc3\xb6in\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 vastaaville "suuntauksille". Afrikan Exploren (1991) n\xc3\xa4yttelyluettelossa kuraattori Susan Vogel erotti "perinteisen taiteen", "uuden toiminnallisen taiteen", "urbaanin taiteen", "kansainv\xc3\xa4lisen taiteen" ja "h\xc3\xa4vinneen taiteen" v\xc3\xa4lill\xc3\xa4._NEWLINE_Ker\xc3\xa4ilij\xc3\xa4 Andr\xc3\xa9 Magnin ehdotti n\xc3\xa4iden kategorioiden hylk\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4, ja ett\xc3\xa4 samanlaiset teokset ryhmitett\xc3\xa4isiin "alueisiin", "rajoihin" ja "maailmooihin" kartoituksessaan Contemporary African Art , sijoittaen ne  "kuvitteellisiin karttoihin". Dele Jegede kritisoi t\xc3\xa4t\xc3\xa4 l\xc3\xa4hestymistapaa vakuuttavilla argumenteilla sen etnosentrisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulman takia. H\xc3\xa4n viittasi muun muassa ylimielisiin yrityksiin puhua koko mantereen taiteesta, mutta my\xc3\xb6s yleiseen suhtautumistapaan, jossa Pohjois-Afrikka suljetaan pois n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 n\xc3\xa4k\xc3\xb6kohdista. Ne pikemminkin seuraavat globaalia kuin "erityist\xc3\xa4 keskittymist\xc3\xa4 manosan taiteen tutkimuksen", joka tarjoaisi tarkempaa ja syvemp\xc3\xa4\xc3\xa4 tiet\xc3\xa4myst\xc3\xa4. 1990-luvulla esill\xc3\xa4 ollessa n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 Contemporary African Artists: Changing Tradition Harlemin Studiomuseo yritti ottaa esille n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 esill\xc3\xa4 olevien taiteilijoiden n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulman ja erottaa afrikkalaiset taiteilijat, jotka kielt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t ulkoisista vaikutuksista, afrikkalaiset taiteilijat, jotka ottavat k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n l\xc3\xa4nsimaisen taiteen muotoja; ja afrikkalaiset taiteilijat, jotka yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4t molemmat strategiat._NEWLINE_Yhteist\xc3\xa4 kaikille n\xc3\xa4ille luokitteluille on luottamus dikotomioihin taiteen ja k\xc3\xa4sity\xc3\xb6n, Euroopan ja Afrikan, kaupunkien ja maaseudun, sek\xc3\xa4 perinteisen ja nykyajan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 dikotomiat pyrkiv\xc3\xa4t pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Afrikan ja Euroopan taiteen keskin\xc3\xa4isi\xc3\xa4 vaikutteita pikemminkin poikkeuksena kuin normina. Ne eiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n ajattele afrikkalaisen taiteen olevan riippumatonta Euroopasta,  sen "kollega" tai "vaikute", joka johtaa usein siihen, ett\xc3\xa4 afrikkalaisia taiteilijoita syytet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein Euroopan modernismin saavutusten "kopioinnista" tai "j\xc3\xa4ljittelyst\xc3\xa4". _NEWLINE_T\xc3\xa4llaisia eurooppakeskeisi\xc3\xa4 asenteita ovat valaisevasti arvostelleet teoreetikot kuten Olu Oguibe, Rasheed Araeen, Nkiru Nzegwu, Okwui Enwezor tai Salah Hassan._NEWLINE_T\xc3\xa4t\xc3\xa4 ongelmaa ei ole helppo ratkaista, ja joissakin tapauksissa se ratkaistaan yksinkertaisesti vaimentamalla kaikki luokitteluyritykset. T\xc3\xa4llaista edist\xc3\xa4\xc3\xa4 Cl\xc3\xa9mentine Delissin ohjaama ja Chika Okeke-Agulun, Salah Hassanin, David Koloanen, Wanjiku Nyachenen ja El Hadji Syn kuratoima ohjaama Seven Stories about Modern Art in Africa. (Lontoo 1995) Binaaristen taksonomioiden sijaan se kertoi seitsem\xc3\xa4n modernin taiteen historian eri puolilta Afrikkaa kutsuttujen kuraattoreiden ja taiteilijoiden suulla, jotka tunsivat viimeaikaisia historioita ja niiden taidemaailmoja. N\xc3\xa4yttely osoittautui eritt\xc3\xa4in monimutkaiseksi, historiallisesti informoiduksi ja hyvin tutkituksi. _NEWLINE_Toinen esimerkki bin\xc3\xa4\xc3\xa4risten taksonomioiden horjuttamisesta on Okwui Enwezorin ja Chika Okeke-Agulun kirja Contemporary African Art after 1980. Sen sijaan, ett\xc3\xa4 asetettaisiin Afrikan nykytaide suhteeseen l\xc3\xa4nsimaisten perinteiden kanssa, kirjoittajat vertaavat sit\xc3\xa4 modernin afrikkalaiseen taiteeseen, koska se uhmaa modernismin lineaarisia suuria kertomuksia ja on radikaalisti postkoloniaalinen. "Ensiksi se ei ole aikakategorioiden sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 viiv\xc3\xa4stynyt, eik\xc3\xa4 se ole ajasta irrallaan, koska se on post-historiallinen, toiseksi, koska se ei tullut esiin historiallisten tyylien per\xc3\xa4kk\xc3\xa4isyyksin\xc3\xa4. Kolmanneksi se on my\xc3\xb6s kriittinen menneisyyden aitouden koloniaalisen arvostuksen suhteen ja se on postkoloniaalinen, ja nelj\xc3\xa4nneksi postkolonialisudessa se  pyrkii Hans Beltingin v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjan teesin mukaan olemaan post-etninen [\xe2\x80\xa6].  Olematta ajaton tai my\xc3\xb6h\xc3\xa4inen Afrikan nykytaide el\xc3\xa4\xc3\xa4 strategisesti kolmannessa epistemologisessa tilassa olemalla ajassa." Kuten kirjoittajat lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t, t\xc3\xa4m\xc3\xa4 "ajassa oleminen" koskee kaikkea, ei vain Afrikan nykytaidetta. Kirjassaan Enwezor ja Okeke-Agulu pohtivat Afrikan nykytaiteen l\xc3\xa4hestymistapoja ja sit\xc3\xa4 ohjaavia aiheita sen sijaan, ett\xc3\xa4 yritt\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4 kategorioita tyylien, markkinoiden tai perinteiden perusteella. Kirjan lukuja ovat:  "Postkoloniaalisen utopian ja postkoloniaalisen realismin v\xc3\xa4liss\xc3\xa4", "K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n verkostot" kulttuurituotannon globalisoituneella alalla, "Politiikka, kulttuuri ja kritiikki", "Arkisto, asiakirja, muisti", "Abstraktio, figuraatio ja subjektiivisuus " ja "Kehon poliittiikka: ero, sukupuoli, seksuaalisuus". N\xc3\xa4in he l\xc3\xb6yt\xc3\xa4v\xc3\xa4t aikaisemmin mainituista keskusteluista paljolti puuttuvan historillisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulman Afrikan nykytaiteeseen.\n_START_SECTION_\nSuomessa\n_START_PARAGRAPH_\nTampereen taidemuseo esitteli n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 Africa/Now afrikkalaista nykytaidetta joulukuusta 2008 helmikuulle 2009. N\xc3\xa4yttelyn tarkoituksena oli esitell\xc3\xa4 Pohjoismaissa suhteellisen tuntematonta afrikkalaista taiteilijaidentiteetti\xc3\xa4, Tampereen taidemuseon lis\xc3\xa4ksi afrikkalaiseen nykytaiteeseen erikoistunut tanskalainen thorupART vastasi n\xc3\xa4yttelyn toteutuksesta. Africa/Now n\xc3\xa4htiin my\xc3\xb6s Lofooteilla Norjassa. Suurin osa n\xc3\xa4yttelyn 38 taiteilijasta asui ja ty\xc3\xb6skenteli Afrikkassa, mutta yksik\xc3\xa4\xc3\xa4n ei ollut Pohjois-Afrikasta. Muutama heist\xc3\xa4 eli maanosan ulkopuolella, ns. afrikkalaisessa diasporassa._NEWLINE_Helsingin taidemuseo j\xc3\xa4rjesti n\xc3\xa4yttelyn otsikolla Peekaboo 20. 8. 2010\xe2\x80\x9316. 1. 2011 Tennispalatsissa. Se esitteli etel\xc3\xa4afrikkalaista nykytaidetta. N\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 oli teoksia 20 taiteilijalta. N\xc3\xa4yttelyn nimen alaotsikko oli Uusi Etel\xc3\xa4-Afrikka, jossa \xe2\x80\x9duusi\xe2\x80\x9d tarkoitti apartheidin p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisest\xc3\xa4 alkanutta aikaa._NEWLINE_15.4.-27.11. 2011 j\xc3\xa4rjestetyn Ars 11:n teema oli \xe2\x80\x9dAfrikka nykytaiteessa\xe2\x80\x9d. N\xc3\xa4yttelyyn osallistui yhteens\xc3\xa4 30 taiteilijaa. Siin\xc3\xa4 ei rajattu osallistuvien taiteilijoiden kansallisuutta tai etnist\xc3\xa4 taustaa. N\xc3\xa4yttelyn katalogin esipuheen mukaan sen tarkoitus on monipuolistaa kapeita ja pessimistisi\xc3\xa4 k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4 Afrikan nykytodellisuuksista ja tarkastelemalla taideteoksia katsojan on mahdollista omaksua tietoa Afrikasta ja kasvattaa ymm\xc3\xa4rryst\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_N\xc3\xa4yttelykatalogin esseess\xc3\xa4 Muistin menetyksi\xc3\xa4 todetaan: \xe2\x80\x9dPostkoloniaalinen diskurssi tuo toistuvasti esiin muuttuvan Afrikan vastakohtana myytille pys\xc3\xa4htyneest\xc3\xa4 maanosasta, joka ei ole kiinni nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Postkoloniaalisen diskurssin kamppailu stereotypioita vastaan kulminoituu pys\xc3\xa4htyneen maanosan myyttiin, jonka kaikki luettelon esseet tavalla tai toisella torjuvat. Koska postkoloniaalinen diskurssi korostaa nykyaikaista ja muuttuvaa Afrikkaa, se suhtautuu kielteisesti k\xc3\xa4sitteisiin \xe2\x80\x9daito\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dalkuper\xc3\xa4inen\xe2\x80\x9d ja \xe2\x80\x9dautenttinen\xe2\x80\x9d. Ars 11 asettuu edustamaan n\xc3\xa4kemyst\xc3\xa4, joka ei etsi afrikkalaisesta taiteesta aitoutta tai autenttisuutta.\xe2\x80\x9d'