b'\n_START_ARTICLE_\nEino M\xc3\xa4kinen\n_START_SECTION_\nPainonnosto\n_START_PARAGRAPH_\n"Eikka" M\xc3\xa4kinen kertoi olleensa nuorena melko heikko mutta miehistyneens\xc3\xa4 armeijavuonnaan. Armeijassa painonnostoa harrastaneet kannustivat M\xc3\xa4kist\xc3\xa4 lajin pariin, ja Tampereella t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapasi Juhani Vellamon, jonka ohjeistuksella M\xc3\xa4kisest\xc3\xa4 tuli painonnostaja._NEWLINE_M\xc3\xa4kinen nosti ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 suomalaisena yhteistuloksen 400 kg. H\xc3\xa4nen sarjansa vuoden 1953 SM-kilpailuissa oli punnerrus 117,5kg, tempaus 120kg ja ty\xc3\xb6nt\xc3\xb6 162,5kg, joista punnerrus ja tempaus olivat Suomen enn\xc3\xa4tyksi\xc3\xa4 ja ty\xc3\xb6nt\xc3\xb6 Pohjoismaiden enn\xc3\xa4tys. Kaiken kaikkiaan M\xc3\xa4kinen paransi raskaansarjan yhteistuloksen Suomen enn\xc3\xa4tyst\xc3\xa4 13 kertaa. H\xc3\xa4nen parhaaksi sarjakseen j\xc3\xa4i vuonna 1964 nostettu 472,5kg (142,5-150-180)._NEWLINE_Vuonna 1953 M\xc3\xa4kinen oli maailmanmestaruuskisojen yhdeks\xc3\xa4s ja EM-kisojen viides. Huomioitakoon, ett\xc3\xa4 1950-luvulla MM- ja EM-kilpailut k\xc3\xa4ytiin yht\xc3\xa4 aikaa. Tuloksista poistettiin Euroopan ulkopuoliset nostajat ja katsottiin ketk\xc3\xa4 olivat Euroopan parhaat. Samana vuonna M\xc3\xa4kinen voitti Pohjoismaiden mestaruuden. Vuoden 1954 MM-kilpailussa M\xc3\xa4kinen oli nelj\xc3\xa4s ja EM-tuloksissa hopealla. Seuraavana vuonna M\xc3\xa4kinen saavutti uransa parhaan tuloksen, kun h\xc3\xa4n oli MM-kisoissa pronssilla kahden yhdysvaltalaisen j\xc3\xa4lkeen ja niin ollen EM-kisoissa mestari, kun yhdysvaltalaiset poistuivat edelt\xc3\xa4. M\xc3\xa4kisen sijoitusta selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 osaltaan Neuvostoliiton taktikointi: maa laittoi h\xc3\xb6yhensarjaan kaksi painonnostajaa ja otti siin\xc3\xa4 kaksoisvoiton, eik\xc3\xa4 n\xc3\xa4in ollen voinut laittaa raskaaseen sarjaan yht\xc3\xa4\xc3\xa4n nostajaa. Raskaaseen sarjaan Neuvostoliiton ei kannattanut laittaa nostajaa, koska Yhdysvalloilla oli ennakkoon kaksi ylivoimaista painonnostajaa (Paul Anderson ja Jim Bradford)._NEWLINE_M\xc3\xa4kinen osallistui neljiin olympialaisiin. Vuoden 1952 kotikisat olivat viel\xc3\xa4 tutustumisreissu. Melbournessa 1956 ja Roomassa 1960 h\xc3\xa4n oli viides. Tokiossa 1964 tuli keskeytys, kun sormesta l\xc3\xa4hti nahka._NEWLINE_Suomen mestaruuksia M\xc3\xa4kinen saavutti 11 ja Pohjoismaiden mestaruuksia viisi kappaletta. Suomen enn\xc3\xa4tyksi\xc3\xa4 h\xc3\xa4n teki 36, ja maaotteluissa h\xc3\xa4n edusti Suomea 30 kertaa.\n_START_SECTION_\nYleisurheilu\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4kinen kilpaili my\xc3\xb6s kuulanty\xc3\xb6nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen vahvuutensa oli r\xc3\xa4j\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4 voima eik\xc3\xa4 niink\xc3\xa4\xc3\xa4n tekniikka. M\xc3\xa4kinen voitti Kalevan kisoista kaksi hopea- ja kaksi pronssimitalia ja osallistui my\xc3\xb6s Suomi\xe2\x80\x93Ruotsi-maaotteluun. Yhteens\xc3\xa4 maaotteluita kertyi M\xc3\xa4kiselle nelj\xc3\xa4 kappaletta. H\xc3\xa4nen enn\xc3\xa4tyksens\xc3\xa4 kuulanty\xc3\xb6nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli vuoden 1958 Suomi\xe2\x80\x93Ruotsi-maaottelussa ty\xc3\xb6nnetty 16,29 metri\xc3\xa4. Suomen enn\xc3\xa4tys tuolloin oli Reijo Koiviston 16,86 metri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nYksityisel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4kinen toimi urheilu-uransa j\xc3\xa4lkeen muun muassa M\xc3\xa9xicon 1968 ja M\xc3\xbcnchenin 1972 kes\xc3\xa4olympialaisissa joukkueenjohtajana, Suomen Olympiakomitean hallituksessa ja valtuuskunnassa, Tampereen Pyrinn\xc3\xb6n puheenjohtajana, kansainv\xc3\xa4lisen paionnostoliiton teknisess\xc3\xa4 valiokunnassa ja Suomen Painonnostoliiton varapuheenjohtajana. Politiikassa M\xc3\xa4kinen toimi 16 vuotta Tampereen kaupunginvaltuustossa ja oli Kokoomuksen ehdokas vuoden 1979 eduskuntavaaleissa. H\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s kirkollisissa luottamusteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 ja oli Tampereen Reservil\xc3\xa4iset ry:n ja Vapaussodan Perinneyhdistyksen j\xc3\xa4sen._NEWLINE_M\xc3\xa4kinen valmistui rakennusmestariksi vuonna 1951, rakennusinsin\xc3\xb6\xc3\xb6riksi vuonna 1955 ja rakennusarkkitehdiksi vuonna 1960. Vuosina 1955\xe2\x80\x931989 h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli Tampereen kaupungin talonrakennusosastolla ja rakennusvirastossa rakennusinsin\xc3\xb6\xc3\xb6rin ja ty\xc3\xb6p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4. Naistenlahden voimalaitos valmistui M\xc3\xa4kisen aikana, samoin Tampereen kaupungin p\xc3\xa4\xc3\xa4kirjasto ja Hervannan kaupunginosa._NEWLINE_Vuonna 2009 M\xc3\xa4kisest\xc3\xa4 julkaistiin Lauri J\xc3\xa4rvisen kirjoittama kirja Eino M\xc3\xa4kinen Kurun Karhu. H\xc3\xa4nen perheeseens\xc3\xa4 kuuluivat Aila-vaimo ja Jukka Matti -poika. M\xc3\xa4kinen kuoli hyviss\xc3\xa4 henkisiss\xc3\xa4 voimissa Tampereella 13. elokuuta 2014, 88-vuotiaana.'