b'\n_START_ARTICLE_\nLipun k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nLippuja on k\xc3\xa4ytetty nykyisen Suomen valtion alueella jo esihistoriallisista ajoista l\xc3\xa4htien ja k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yh\xc3\xa4. Siniristilipulla on nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 suuri merkitys suomalaisena kansallistunnuksena ja lis\xc3\xa4ksi lippuja k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyajan Suomessa my\xc3\xb6s sotilaallisessa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLipun saapuminen Suomeen\n_START_PARAGRAPH_\nSuomeen levisi germaanien harjoittama esinekulttuuri kansainvaelluksien aikana noin vuosina 400-600 jaa. Ennen muuta esinekulttuuria tuotiin Suomeen Merovingien aikana 600-750 jaa. T\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana suomalaiset todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti alkoivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 lippuja sek\xc3\xa4 joitain muita tunnuksia kuten viirej\xc3\xa4 ja keulakuvia._NEWLINE_Todisteina Suomessa 1200- ja 1300-luvuilla k\xc3\xa4ytetyist\xc3\xa4 ritarikulttuuriin liittyvist\xc3\xa4 lipuista ovat Suomen herttuan sinetit. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 sineteiss\xc3\xa4 herttualla on k\xc3\xa4siss\xc3\xa4\xc3\xa4n peitsilippu, ja itse lipussa on tunnuksena herttuan sukuvaakuna. 1400-luvulla k\xc3\xa4ytetyist\xc3\xa4 lipuista taas kertovat Suomen keskiaikaisiin kivikirkkoihin tehdyt kalkkimaalaukset, jotka esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t laivoja lippujensa kera. Samanlaisia kalkkimaalauksia on my\xc3\xb6s muiden Pohjoismaiden vanhoissa kivikirkoissa.'