b'\n_START_ARTICLE_\nXinjiang\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nXinjiang on pinta-alaltaan suurin Kiinan hallinnollisista alueista tai maakunnista. Sen 1\xc2\xa0646\xc2\xa0900 neli\xc3\xb6kilometrin laajuinen alue k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuudesosan Kiinan kansantasavallan alueesta. Tien\xc5\xa1an-vuori jakaa alueen D\xc5\xbeungarianin altaaseen pohjoisessa ja Tarimin altaaseen etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_Xinjiangin ja samalla koko Kiinan alin kohta sijaitsee 155 metri\xc3\xa4 merenpinnan alapuolella, korkeimman vuoren ylt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 8\xc2\xa0611 metrin korkeuteen Kashmirin rajalla._NEWLINE_Alue on ilmastoltaan mannermainen ja kuiva, mink\xc3\xa4 vuoksi s\xc3\xa4\xc3\xa4nvaihtelut l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan osalta ovat jyrkki\xc3\xa4._NEWLINE_Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella on maarajaa ulkovaltojen kanssa noin 5\xc2\xa0600 kilometri\xc3\xa4. Alue rajoittuu Mongoliaan, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n, Kazakstaniin, Kirgisiaan, Tad\xc5\xbeikistaniin, Afganistaniin, Pakistaniin ja Intiaan Kashmirin kohdalta. Aluetta ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t kiinalaiset alueet ovat id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Gansu, kaakossa Qinghai ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Tiibet._NEWLINE_Karakorumin maantie yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Ka\xc5\xa1garin Pakistanin Islamabadiin. XInjiangiin on kehitetty liikenneyhteyksi\xc3\xa4, muun muassa Etel\xc3\xa4-Xinjiangin rautatie, Turpanin-\xc3\x9cr\xc3\xbcmqin-Dahuangshanin valtatie ja Burqin-Kanasin valtatie matkailuk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n sek\xc3\xa4 Naratin lentoasema. _NEWLINE_Merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kaupunkeja ovat \xc3\x9cr\xc3\xbcmqi, Turfan, Ka\xc5\xa1gar, Karamay, Yining ja Shihezi.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nXinjiang on ollut enemm\xc3\xa4n tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n Kiinan hallussa Han-dynastiasta l\xc3\xa4htien, sill\xc3\xa4 sen kautta kulkeva silkkitie piti turvata. Se on kuitenkin ollut varsin autonominen, sill\xc3\xa4 se on kovin kaukana Kiinan p\xc3\xa4\xc3\xa4alueista._NEWLINE_Provinssi perustettiin Qing-dynastian aikana 1884. Pariin otteeseen alueella oli It\xc3\xa4-Turkestan -niminen valtio, joka muutti nimes\xc3\xa4 Xinjiangiksi 1934. Valtion ainoa sallittu puolue oli kommunistipuolue, ja valtio l\xc3\xa4heni Neuvostoliittoa. Vuonna 1944 valtio palasi It\xc3\xa4-Turkestaniksi, mutta Kiinan kansantasavalta miehitti sen vuonna 1949 ja perusti sille autonomisen hallintoalueen 1. lokakuuta 1955. Kiinan ensimm\xc3\xa4inen ydinkoe suoritettiin Xinjiangissa 16. lokakuuta 1964.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nXinjiangin uiguurien autonomisen alueen bruttokansantuote oli vuonna 2013 yhteens\xc3\xa4 836,0 miljardia yuania (CNY) eli 100,2 miljardia euroa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli 1,3\xc2\xa0prosenttia koko Kiinan bruttokansantuotteesta. Henke\xc3\xa4 kohti laskettuna se teki 37\xc2\xa0181 jeni\xc3\xa4, eli 4\xc2\xa0454 euroa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli 89\xc2\xa0% Kiinan keskiarvotasosta._NEWLINE_Xinjiang kuuluu Kiinan l\xc3\xa4ntisiin alueisiin, johon \xc3\xb6ljy- ja kaasuteollisuus  toi taloudellista kasvua. \xc3\x96ljynetsint\xc3\xa4\xc3\xa4 ja porausta on alueella harjoittanut Tarim Oil. \xc3\x96ljy- ja petrokemianteollisuus tuottavat nykyisin noin 60\xc2\xa0% Xinjiangin kansantuotteesta._NEWLINE_\xc3\x96ljyn lis\xc3\xa4ksi Xinjiangissa on my\xc3\xb6s mineraaleja. Kiinan alueista Xinjiangissa on eniten kaikista berylliumia, muskoviittia, salpietaria ja serpentiini\xc3\xa4. Xinjiangin todetut rautavarat ovat 730 miljoonaa tonnia._NEWLINE_Xinjiang oli vuonna 2000 Kiinan kansantasavallan suurin puuvillan, sokerijuurikkaiden ja villan tuottajamaakunta. Viidennell\xc3\xa4 sijalla se oli maidon, ka\xc5\xa1mirvillan, hevosten ja sokerin tuottajana. Xinjiang tuottaa hedelmi\xc3\xa4, kuten ryp\xc3\xa4leit\xc3\xa4 ja meloneja._NEWLINE_Perinteisi\xc3\xa4 pienteollisuustuotteita ovat nahkatuotteet, paperi, jadekivet ja matot.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nUiguurien kieli, kulttuuri, uskonto ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 poikkeavat aluetta hallinnoivista han-kiinalaisista. Xinjiangissa vaikuttaa Kiinan islamilainen ruokakulttuuri.'