b'\n_START_ARTICLE_\nKansainv\xc3\xa4liset matematiikkaolympialaiset\n_START_PARAGRAPH_\nKansainv\xc3\xa4liset matematiikkaolympialaiset on koululaisille tarkoitettu matematiikkakilpailu. S\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen mukaan osallistujien on oltava alle 20-vuotiaita eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 he ole viel\xc3\xa4 saaneet aloittaa korkeakouluopintoja. _NEWLINE_Kansainv\xc3\xa4liset matematiikkaolympialaiset j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n kerran vuodessa. Jokainen maa saa l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 kilpailuihin yhden, enint\xc3\xa4\xc3\xa4n kuusi kilpailijaa k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n joukkueen. Jokaisella joukkueella on my\xc3\xb6s johtaja ja varajohtaja. Joukkueenjohtajat ovat  teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 puolesta kilpailun tuomariston j\xc3\xa4seni\xc3\xa4, k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4v\xc3\xa4t teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t kilpailijoiden haluamille kielille ja esitarkastavat yhdess\xc3\xa4 varajohtajan kanssa joukkueensa kilpailuvastaukset. Kilpailu on yksil\xc3\xb6kilpailu, mutta kun useimmilla osallistujamailla on samankokoiset joukkueet, tapana on laskea pisteet yhteen ja vertailla maiden sijoituksia. Kilpailussa ratkaistaan kahtena p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 pidett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4n ja puolen tunnin mittaisissa kokeissa yhteens\xc3\xa4 kuusi teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t ovat algebrasta, lukuteoriasta, geometriasta ja kombinatoriikasta. Teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t valitsee kaikkien kilpailujoukkueiden johtajista koostuva tuomaristo juuri ennen kilpailup\xc3\xa4ivi\xc3\xa4. Teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t ovat periaatteessa ratkaistavissa lukiotiedoin, mutta pelk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 lukiopohjalla ratkaisut vaativat yleens\xc3\xa4 todellista matemaattista lahjakkuutta ja nerokkaita oivalluksia. Siksi eri maat j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4v\xc3\xa4t matematiikkaolympialaisia varten valmennustilaisuuksia. Kilpailijat vastaavat omalla kielell\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja suoritukset arvioidaan yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kunkin kilpailujoukkueen johtajan ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4jien arvostelua varten asettamien matemaatikkojen, koordinaattorien kanssa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset Kanasainv\xc3\xa4liset matematiikkaolympialaiset pidettiin vuonna 1959 Romaniassa. Mukana olivat is\xc3\xa4nt\xc3\xa4maan lis\xc3\xa4ksi Bulgarian, Puolan, Unkarin, T\xc5\xa1ekkoslovakian, Neuvostoliiton ja Saksan demokraattisen tasavallan joukkueet. Taustalla olivat useissa It\xc3\xa4-Euroopan sosialistisissa maissa j\xc3\xa4rjestetyt moniportaiset matematiikan koululaiskilpailut, joiden p\xc3\xa4\xc3\xa4tteeksi oli luontevaa j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4linen kilpailu. 1960-luvun puoliv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen kilpailuun liittyi my\xc3\xb6s muita kuin It\xc3\xa4-Euroopan sosialististen maiden joukkueita. Ensimm\xc3\xa4isen kerran kilpailu j\xc3\xa4rjestettiin tuon alueen ulkopuolella vuonna 1976 It\xc3\xa4vallassa. Joukkueita oli tuolloin 18. Herrasmiessopimus, jonka mukaan kilpailu olisi ollut vuorovuosin id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4, s\xc3\xa4rkyi vuonna 1980, jolloin kilpailu j\xc3\xa4i kokonaan pit\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4. Vuodesta 1981 (jolloin kilpailtiin Washingtonissa, Yhdysvalloissa) l\xc3\xa4htien Kansainv\xc3\xa4liset matematiikkaolympialaiset on pidetty joka vuosi. Sadan osallistujamaan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ylittyi ensi kerran vuoden 2009 kilpailuissa Saksan Bremeniss\xc3\xa4. Mukana ovat nykyisin l\xc3\xa4hes kaikki merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t maat, vain Afrikka on huonommin edustettuna._NEWLINE_Kilpailujoukkueen koko oli aluksi kahdeksan, mutta vuodesta 1983 alkaen koko on rajattu kuuteen. Viime vuosina olympialaisten kilpailijoiden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on ollut runsaat 500. Jostakin syyst\xc3\xa4 osallistujien valtaenemmist\xc3\xb6 on aina ollut poikia. Tytt\xc3\xb6jen osuus on harvoin ollut yli 10 prosenttia. _NEWLINE_Kansainv\xc3\xa4listen matematiikkaolympialaisten alkuaikojen historia sosialistimaiden kilpailuna on taustana edelleenkin jatkuvalle k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6lle, jossa kulloinenkin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4j\xc3\xa4maa vastaa kaikista kustannuksista kilpailun aikana._NEWLINE_Matematiikkaolympialaiset toimivat pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4ysin itseohjautuvasti, ilman kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 katto-organisaatiota. Kun vuonna 1980 ei ilmaantunut olympialaisten j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4, International Commission on Mathematical Instruction eli ICMI perusti yleiskokouksessaan 1980 \xe2\x80\x93 Suomen aloitteesta \xe2\x80\x93 Imo Site Committee -nimisen toimikunnan, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli huolehtia olympialaisten j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misen jatkuvuudesta. Vuonna 1994 toimikunnan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kentt\xc3\xa4\xc3\xa4 laajennettiin, ja sen nimeksi tuli IMO Advisory Board. _NEWLINE_Kansainv\xc3\xa4liset matematiikkaolympialaiset ovat toimineet mallina ja esikuvana lukuisille muille eri alojen koululaiskilpailuille. T\xc3\xa4llaisia ovat muun muassa Kansainv\xc3\xa4liset fysiikkaolympialaiset, Kansainv\xc3\xa4liset kemiaolympialaiset, Kansainv\xc3\xa4liset biologiaolympialaiset ja Kansainv\xc3\xa4liset tietotekniikkaolympialaiset.\n_START_SECTION_\nSuomi\n_START_PARAGRAPH_\nSuomi oli vuonna 1965 ensimm\xc3\xa4inen ei-sosialistinen maa, joka osallistui Kansainv\xc3\xa4lisiin matematiikkaolympialaisiin. Kilpailut olivat tuolloin Berliiniss\xc3\xa4, It\xc3\xa4-Saksassa. Suomen osallistumisen taustalla olivat rehtori Jarmo Nystr\xc3\xb6min henkil\xc3\xb6suhteet Saksaan. Nystr\xc3\xb6m oli my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4isen Suomen joukkueen johtaja. Useimmin joukkueenjohtajana on toiminut Matti Lehtinen. Suomi j\xc3\xa4i kymmenen maan kilpailussa viimeiseksi. Seuraavan kerran Suomen joukkue oli mukana matematiikkaolympialaisissa Moskovassa vuonna 1973. Tuosta vuodesta alkaen Suomi on ollut mukana joka vuosi (vuotta 1975 lukuun ottamatta). Kilpailumatkat on rahoittanut Opetusministeri\xc3\xb6. Suomi on sijoittunut viimeisin\xc3\xa4 kymmenen\xc3\xa4 vuotena noin sadan maan joukossa sijoille 39\xe2\x80\x9372. _NEWLINE_Suomen joukkueen valitsee ja sen valmennuksesta huolehtii Suomen matemaattisen yhdistyksen Valmennusjaosto. Valmennus koostuu kuudesti vuodessa  P\xc3\xa4iv\xc3\xb6l\xc3\xa4n kansanopistossa Valkeakoskella pidett\xc3\xa4vist\xc3\xa4 valmennusviikonlopuista, kirjevalmennuksesta sek\xc3\xa4 viikon pituisesta joukkueen valinta- ja valmennusleirist\xc3\xa4. Joukkueen valinnassa otetaan huomioon my\xc3\xb6s osallistuminen ja menestys MAOLin vuotuisessa matematiikkakilpailussa, Pohjoismaisen matematiikkakilpailussa, Baltian Tie -joukkuematematiikkakilpailussa ja Euroopan tytt\xc3\xb6jen matematiikkaolympialaisissa. _NEWLINE_Suomi j\xc3\xa4rjesti Kansainv\xc3\xa4liset matematiikkaolympialaiset vuonna 1985. Mukana oli tuolloin 37 maan joukkueet. Kilpailu pidettiin Joutsassa.\n_START_SECTION_\nPalkinnot\n_START_PARAGRAPH_\nOlympialaisissa vertaillaan henkil\xc3\xb6kohtaisia paremmuuksia. Palkitseminen on avok\xc3\xa4tist\xc3\xa4: noin puolet kilpailijoista saa suorituksestaan mitalin. Paras kahdestoistaosa kilpailijoista palkitaan kultamitalila. Seuraava kuudesosa saa hopeamitalin ja seuraava nelj\xc3\xa4sosa pronssimitalin. Vuodesta 1988 alkaen on lis\xc3\xa4ksi noudatettu k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4, jonka mukaan ne kilpailijat, jotka eiv\xc3\xa4t voita mitalia, mutta saavat ratkaistua ainakin yhden teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n virheett\xc3\xb6m\xc3\xa4sti, saavat kunniamaininnan. Erikoispalkintoja my\xc3\xb6nnet\xc3\xa4\xc3\xa4n, mik\xc3\xa4li joku kilpailija pystyy keksim\xc3\xa4\xc3\xa4n teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n erityisen elegantin ratkaisun tai yleistyksen. Viimeksi niin on tapahtunut vuosina 2005, 1995 ja 1988, mutta ennen 1980-lukua useammin. Suomen mitalisaldo kautta aikojen on yksi kulta, kahdeksan hopeaa, 49 pronssia ja 46 kunniamainintaa. Suomen ainoan kultamitalin sai Taneli Huuskonen vuonna 1981._NEWLINE_Monista matematiikkaolympialaisissa menestyneist\xc3\xa4 on tullut merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 matemaatikoita, esimerkkein\xc3\xa4 mainittakoon Grigori Perelman ja Terence Tao.'