b'\n_START_ARTICLE_\nKuivasaari\n_START_PARAGRAPH_\nKuivasaari (ruots. Torra Mj\xc3\xb6l\xc3\xb6) on Suomen puolustusvoimien hallinnassa oleva linnakesaari. Saari sijaitsee Helsingin edustalla Isosaaren l\xc3\xa4nsipuolella._NEWLINE_Saaren nimi johtuu siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 siell\xc3\xa4 ei ole makean veden l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4. Vett\xc3\xa4 sinne pumpataan l\xc3\xa4heisest\xc3\xa4 Isosaaresta putkia pitkin.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nSaarta pitiv\xc3\xa4t tukikohtanaan kalastajat 1700-luvulla. Vuonna 1896 kruunu lunasti sen sotilask\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 varten. Kymmenisen vuotta my\xc3\xb6hemmin, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Japani v\xc3\xa4lisen sodan j\xc3\xa4lkeen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle syntyi tarve luoda puolustusasemia Suomenlahdelle, ja saarta alettiin linnoittaa ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan kynnyksell\xc3\xa4. Saaresta tuli osa Pietari Suuren merilinnoitusta, sen l\xc3\xa4ntist\xc3\xa4 ketjua, johon kuului 212 nieme\xc3\xa4 ja saarta Suomessa. Kuivasaaren linnoitus oli sodan syttyess\xc3\xa4 melkein valmis. Saaressa ei kuitenkaan jouduttu kokemaan sotatoimia. Suomen sis\xc3\xa4llissodan aikana Saksan It\xc3\xa4meren divisioonan noustua maihin Hangossa Kuivasaaren ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen miehist\xc3\xb6 pakeni Petrogradiin. Kuivasaaren patterit j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t ehjin\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen, ja saksalaiset kouluttivat suomalaisia k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n niit\xc3\xa4, miehi\xc3\xa4, jotka osasivat edes auttavasti saksaa._NEWLINE_Kasarmiin oli mahdollista sijoittaa sata miest\xc3\xa4, ja patterissa oli tilaa toiselle sadalle miehelle. P\xc3\xa4\xc3\xa4llyst\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli omat asuntonsa. Enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n sotilashenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 asui saarella 250 henke\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTykkitorni\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4l\xc3\xa4iset j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t saarelle Obuhovin ter\xc3\xa4stehtaalla Pietarin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 valmistettuja 305 mm eli 12 tuuman tykkej\xc3\xa4. 1930-luvulla ne sijoitettiin j\xc3\xa4re\xc3\xa4\xc3\xa4n kaksoistykkitorniin, joka on yksi maailman harvoista s\xc3\xa4ilyneist\xc3\xa4 305 mm:n kaksoistykkitorneista. Tornissa on viisi kerrosta, ja se painaa miljoona kiloa. Korkeutta sill\xc3\xa4 on 19 metri\xc3\xa4 ja halkaisijaltaan se on 16-metrinen. Ampumasektori on 360 astetta ja kranaatin paino 471 kiloa. Kantama oli 40 kilometri\xc3\xa4. Ampuma-arvojen laskemiseen tarvittiin 15\xe2\x80\x9320 ihmist\xc3\xa4 ja niiden operoimiseen tarvittiin 80\xe2\x80\x93137 ihmist\xc3\xa4 kerrallaan._NEWLINE_Tykit olivat osa Suomen rannikkopuolustusta, mutta niill\xc3\xa4 ammuttiin toisen maailmansodan aikana vain kaksi kertaa, kerran harjoituksissa, ja toisen kerran syksyll\xc3\xa4 1941, kun ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset olivat vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Hangosta._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen liittoutuneiden valvontakomissio vaati, ett\xc3\xa4 tykit puretaan. Putket kuljetettiin sadan kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Parolaan. Ne kuitenkin tuotiin uudelleen Kuivasaareen vuonna 1960 ja tykit koottiin siell\xc3\xa4. 1960- ja 1970-luvuilla tykeill\xc3\xa4 ammuttiin paljon testiammuntoja, jonka j\xc3\xa4lkeen ammunnat loppuivat. Ampumisesta syntyi valtavia paineaaltoja, ja saaren ovet ja ikkunat piti ammuntojen aikana avata, muuten ne olisivat menneet rikki._NEWLINE_Tykkitorni on ampumakunnossa, mutta sill\xc3\xa4 ammutaan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n ainoastaan kunnialaukauksia esimerkiksi itsen\xc3\xa4isyysp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Laukaukset ovat niin sanottuja vesilaukauksia, eli kranaatin sijaan putkeen ty\xc3\xb6nnet\xc3\xa4\xc3\xa4n styrox-tulppa ja putkeen pistet\xc3\xa4\xc3\xa4n muovipussip\xc3\xb6tk\xc3\xb6, jossa on 500 kg vett\xc3\xa4. Panos on tavallinen t\xc3\xa4yspanos. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla saadaan sama putkipaine kuin kranaatilla, jolloin putken joustimet, hidastimet ja palautin toimivat oikein. Periaatteessa voisi ampua kranaattejakin, mutta siihen liittyy k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n vaikeus: kyseess\xc3\xa4 olisi kovapanosammunta, johon tarvitaan varoilmoitukset ja vartijat. Samalla Suomenlahti pit\xc3\xa4isi olla tyhj\xc3\xa4 laivaliikenteest\xc3\xa4 50 kilometrin et\xc3\xa4isyydelle ja lentoliikenteest\xc3\xa4kin 10 kilometrin korkeuteen, eik\xc3\xa4 se ole mahdollista._NEWLINE_Valmiudesta ja k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 luovuttiin 1970-luvun alkupuolella s\xc3\xa4hk\xc3\xb6laitteiden huonon kunnon vuoksi, ja tykki poistettiin SA-k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 eli sodan ajan k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4. Viimeinen SA-teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli tulittaa silloista Seutulan lentokentt\xc3\xa4\xc3\xa4 maahanlaskujen torjumiseksi ilmassa r\xc3\xa4j\xc3\xa4ht\xc3\xa4vill\xc3\xa4 sirpalepanoksilla. Jos panokset olisivat loppuneet, tarkoituksena oli ampua kiitotielle 450 kg:n miinakranatteja. Tykki oli romutusvaarassa, kunnes 1980-luvulla silloisen SlRtR:n komentajan johdolla se p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin pelastaa. Kilta kunnosti tykkitornin 1980\xe2\x80\x931990-lukujen vaihteessa, ja sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n toimintakunnossa.\n_START_SECTION_\nSaari nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nSaarella on Suomenlinnan Rannikkotykist\xc3\xb6killan yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4 huomattava kokoelma vanhoja historiallisia tykkej\xc3\xa4. Aikaisemmin Kuivasaaressa toimi my\xc3\xb6s aktiivik\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ollut 100 TK -rannikkotykkipatteri. Kyseiset tykit on poistettu aktiivik\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4. Linnakkeella ei ole pysyv\xc3\xa4\xc3\xa4 miehityst\xc3\xa4, mutta se on edelleenkin Puolustusvoimien k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja siten yleiselt\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6lt\xc3\xa4 suljettu, mutta tilausristeilyj\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4v\xc3\xa4t useat yritykset._NEWLINE_Sotamuseo on aikoinaan halunnut saaresta museosaaren, mutta rahapulan vuoksi hanke ei toteutunut. Suomenlinnan Rannikkotykist\xc3\xb6kilta on kuitenkin 1990-luvulta saakka pit\xc3\xa4nyt huolta siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kiinteist\xc3\xb6t ja kalusto ovat pysyneet kunnossa._NEWLINE_Saarelle ei saa nousta maihin, eik\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 saa veneell\xc3\xa4 l\xc3\xa4hesty\xc3\xa4 100 metri\xc3\xa4 l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4s. Vierailulupia on kuitenkin mahdollista saada. Useampikin risteily-yritys j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 kes\xc3\xa4isin vierailuja saareen. Mukana on oltava henkil\xc3\xb6llisyystodistus.'