b'\n_START_ARTICLE_\nBismarckin tornit\n_START_PARAGRAPH_\nBismarckin tornit ovat muistomerkkej\xc3\xa4, joita saksalaiset pystyttiv\xc3\xa4t valtakunnankanslerinsa Otto von Bismarckin (1815\xe2\x80\x931898) kunniaksi vuosina 1869\xe2\x80\x931934. Tornit olivat aikansa ilmi\xc3\xb6: kaikkiaan torneja ja pylv\xc3\xa4it\xc3\xa4 rakennettiin 240 (joitakin valmiita rakennelmia tosin nimettiin Bismarckin kunniaksi). N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 240:st\xc3\xa4 172 on s\xc3\xa4ilynyt nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n. Torneja pystytettiin nelj\xc3\xa4lle mantereelle, Euroopan lis\xc3\xa4ksi Chileen, Kameruniin ja Papua-Uuteen-Guineaan. Nykyisin torneja on pystyss\xc3\xa4 Chilen, It\xc3\xa4vallan, Kamerunin, Puolan, Ranskan, Saksan, T\xc5\xa1ekin ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueella, mink\xc3\xa4 selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Saksan koon pieneneminen._NEWLINE_Erikoislaatuista Bismarckin torneissa on, ettei niist\xc3\xa4 valtaosaa pystytt\xc3\xa4nyt valtio, vaan tavalliset kansalaiset (etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 porvarit) ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t varat rakentamiseen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtui osittain siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 keisari Vilhelm II pakotti Bismarckin eroamaan virastaan 1890 ja yritti luoda ymp\xc3\xa4rilleen omaa henkil\xc3\xb6kulttia, johon Bismarckin kunnioittaminen ei sopinut.'