b'\n_START_ARTICLE_\nPalladiolainen arkkitehtuuri\n_START_PARAGRAPH_\nPalladiolainen arkkitehtuuri on 1500-luvulla el\xc3\xa4neen italialaisen arkkitehti Andrea Palladion mukaan nimetty arkkitehtuurin tyylisuunta._NEWLINE_Palladio j\xc3\xa4ljitteli t\xc3\xb6iss\xc3\xa4\xc3\xa4n antiikin Rooman rakennustyyli\xc3\xa4, josta h\xc3\xa4n sai tietoa lukemalla roomalaisen arkkitehti Vitruviuksen kirjoituksia ja tutkimalla antiikin ajoilta s\xc3\xa4ilyneit\xc3\xa4 rakennuksia. 1600-luvulla h\xc3\xa4nen t\xc3\xb6idens\xc3\xa4 pohjalta muodostui palladiolainen tyyli, joka levisi ymp\xc3\xa4ri Eurooppaa. Suurimman suosion se saavutti 1700-luvun Britanniassa, mist\xc3\xa4 se levisi 1800-luvun alussa Pohjois-Amerikkaan. Pohjois-Amerikan kuuluisin palladiolaisesta arkkitehtuurista vaikutteita saanut rakennus on Valkoinen talo. Eri variaationeen palladianismi hallitsi eurooppalaista arkkitehtuuria 1800-luvulle asti._NEWLINE_Puhtaimmillaan Suomessa palladiolaista arkkitehtuuria edustivat erityisesti Viipurin maalaiskunnan ja muut Vanhan Suomen kartanot. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 on en\xc3\xa4\xc3\xa4 Monrepos ja Kiiskil\xc3\xa4n hovi. Carl Ludvig Engelin tyyli on pietarilaista empire\xc3\xa4, jota voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 palladianismin variaationa. Merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tyylin rakennuksia ovat Helsingin Senaatintorin rakennukset, erityisesti Valtioneuvoston linna ja Helsingin tuomiokirkko. Suomen renessanssi- ja barokkiajan rakennuksissa vain harvoissa on tunnistettu palladiolaisia vaikutuksia. Yksi n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 on Louhisaaren kartano Askaisissa.'