b'\n_START_ARTICLE_\nMustaluoma\n_START_SECTION_\nLuoman perkaus\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 1930\xe2\x80\x931931 Mustaluomaa perattiin h\xc3\xa4t\xc3\xa4aputy\xc3\xb6n\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 noihin aikoihin Suomessa oli pulaa ruoasta ja ty\xc3\xb6st\xc3\xa4. Perkausty\xc3\xb6t aloitettiin Rumastakoskesta, josta r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytettiin kivi\xc3\xa4. Samalla koskessa olleen vanhan myllyrakennuksen peruskivet poistettiin. Paikoitellen Mustaluoma kaivettiin kulkemaan kokonaan uutta uomaa pitkin, koska Mustaluoma oli eritt\xc3\xa4in mutkikas. Mustaluoman perkauksen johdosta Mustalammen pinta laski yli metrill\xc3\xa4. Mustaluoman varsien alavat maat voitiin nyt ottaa viljelysk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, sill\xc3\xa4 ne eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4neet kesiksi veden alle. Perkaust\xc3\xb6it\xc3\xa4 valvoi ja ty\xc3\xb6miehille palkan maksoi laihialainen rakennusmestari Veikkola. Ty\xc3\xb6njohtajana toimi Jalasj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 kotoisin ollut Peurala.\n_START_SECTION_\nMyllyt ja saha\n_START_PARAGRAPH_\nNoin vuonna 1860 Mustaluomaan perustettiin mylly. Paikkaa, johon mylly valmistui, alettiin kutsua Myllykoskeksi. Vuodesta 1903 l\xc3\xa4htien koskea alettiin kutsua Harjun koskeksi ja mylly\xc3\xa4 Harjun Sampan myllyksi, sill\xc3\xa4 Samuel Valentin Harju osti myllyn. Vasta vuonna 1917 myllyyn haettiin perustamislupa. Myllyn toiminta lopetettiin vuosien 1955 ja 1974 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana._NEWLINE_Vuonna 1917 Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4ninhallitus antoi luvan rakentaa mylly Mustaluoman Kovaaskoskeen. My\xc3\xb6hemmin myllyn yhteyteen valmistui my\xc3\xb6s saha. My\xc3\xb6s Mustaluoman Rumassakoskessa oli 1890\xe2\x80\x93 ja 1900-lukujen aikana mylly.'