b"\n_START_ARTICLE_\nF\xc3\xa9lix Vicq d\xe2\x80\x99Azyr\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa9lix Vicq-d'Azyr, joskus Vicq-d'Azir (23. huhtikuuta 1748 Valognes Ranska \xe2\x80\x93 20. kes\xc3\xa4kuuta 1794 Pariisi), oli ranskalainen l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri ja anatomiantuntija, joka valittiin Ranskan akatemian j\xc3\xa4seneksi.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa9lix Vicq-d'Azyr syntyi normandialaiseen l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riperheeseen ja suoritti loppututkinnon Pariisin yliopistossa. H\xc3\xa4n loi hienon uran l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin\xc3\xa4 ja arvostettuna el\xc3\xa4inten ja ihmisten anatomian asiantuntijana. L\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen professorina h\xc3\xa4n aloitti kuuluisat vertailevan anatomian luentonsa Pariisin kasvitieteellisess\xc3\xa4 puutarhassa vuonna 1773._NEWLINE_H\xc3\xa4net hyv\xc3\xa4ksyttiin Ranskan tiedeakatemian j\xc3\xa4seneksi vuonna 1774, ja vuonna 1775 h\xc3\xa4n omistautui tutkimukselle, joka k\xc3\xa4sitteli Etel\xc3\xa4-Ranskaa silloin vaivaannutta el\xc3\xa4intautiepidemiaa. Vuonna 1776 H\xc3\xa4n perusti Joseph-Marie-Fran\xc3\xa7ois de Lassone (1717\xe2\x80\x931788) kanssa Soci\xc3\xa9t\xc3\xa9 royale de M\xc3\xa9decinen, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli tutkia tautiepidemioita. H\xc3\xa4nen valittiin my\xc3\xb6s tiedeakatemian p\xc3\xa4\xc3\xa4sihteeriksi ja Ranskan valtioneuvosto antoi h\xc3\xa4nelle k\xc3\xa4skykirjeen valmistaa kyselylomakkeen, jossa tiedustellaan tartuntatautitilannetta kaikkialla maassa, maan kaikille l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4reille. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 asiakirjat, jotka tallennettiin Acad\xc3\xa9mie de m\xc3\xa9decinen'n arkistoon ovat valtava tietol\xc3\xa4hde aikakauden sairauksista ja hygieenisist\xc3\xa4 oloista. Aineiston analysointi mahdollisti my\xc3\xb6s F\xc3\xa9liz Vicq-d'Azurin kollegoilleen pit\xc3\xa4m\xc3\xa4t esitykset. Yhdess\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen aiheesta kirjoittamisensa tekstien kanssa n\xc3\xa4m\xc3\xa4 mahdollistivat h\xc3\xa4nen valintansa Ranskan akatemian j\xc3\xa4seneksi vuonna 1788. H\xc3\xa4n sai Buffonin vapaaksi j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4n paikan. H\xc3\xa4n oli ensimm\xc3\xa4inen l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri, jonka akatemia itse valitsi j\xc3\xa4senekseen._NEWLINE_F\xc3\xa9lix Vicq-d'Azyr oli my\xc3\xb6s Bourgelaat'n perustaman Alfortin kuninkaallisen el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisen oppilaitoksen professori vuodesta 1766 l\xc3\xa4htien, ja h\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s tautiepidemioiden ylitarkastajana. Vallankumouksen vaiheissa vuonna 1790 h\xc3\xa4net m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin valmistamaan uusi perustuslakisuunnitelma Ranskan l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4taidosta. H\xc3\xa4n oli ollut Marie-Antoinetten ensimm\xc3\xa4inen henkil\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri ja Ludvig XVI:n konsultoiva l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri, siksi h\xc3\xa4n pelk\xc3\xa4si henkens\xc3\xa4 puolesta, etenkin terrorin aikakaudella.\n_START_SECTION_\nTeokset\n_START_PARAGRAPH_\nF\xc3\xa9lix Vicq-d'Azyr'n kootut teokset k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t yhteens\xc3\xa4 kahdeksan suurikokoista nidett\xc3\xa4 ja yhden niteen kuvia. Ne julkaisi vuonna 1805 Moreau de la Sarthe."