b'\n_START_ARTICLE_\nMoottoritie\n_START_PARAGRAPH_\nMoottoritie on pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n moottoriajoneuvoliikenteelle tarkoitettu nopean liikkumisen mahdollistava tie. Moottoritiell\xc3\xa4 eri ajosuunnat on fyysisesti erotettu toisistaan, eik\xc3\xa4 moottoritie riste\xc3\xa4 samassa tasossa muiden kulkuv\xc3\xa4ylien kanssa. Moottoritiell\xc3\xa4 on k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 aina v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kaksi ajokaistaa molempiin suuntiin ja risteykset muiden teiden kanssa on toteutettu eritasoliittymill\xc3\xa4._NEWLINE_Maailman ensimm\xc3\xa4inen moottoritie valmistui vuonna 1924 Italiaan Milanon ja Varesen v\xc3\xa4lille. Saksan ja Yhdysvaltojen ensimm\xc3\xa4iset moottoritiet rakennettiin 1930-luvulla. Varsinaisesti moottoriteiden rakentaminen p\xc3\xa4\xc3\xa4si vauhtiin kuitenkin vasta toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen. Suomen ensimm\xc3\xa4inen moottoritie valmistui vuonna 1962 Helsingin Munkkiniemen ja Espoon Gumb\xc3\xb6len v\xc3\xa4lille.\n_START_SECTION_\nMoottoriteiden rakentaminen ja vaikutukset\n_START_PARAGRAPH_\nKun moottoritien rakentamisesta p\xc3\xa4\xc3\xa4tet\xc3\xa4\xc3\xa4n, ratkaisu tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa liikennem\xc3\xa4\xc3\xa4rien, liikenneturvallisuuden, yhdyskuntarakenteen ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n\xc3\xa4k\xc3\xb6kohtien perusteella. Yleisesti moottoritien rakentaminen voi olla perusteltua, jos keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen liikennem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 15\xc2\xa0000 ajoneuvoa vuorokaudessa, joskin moottoritien rakentaminen edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 aina liikenteen tuntivaihtelun ja koostumuksen tarkempaa tarkastelua._NEWLINE_Liikenneturvallisuuden osalta moottoriteiden etuna on vastakkaissuuntaisen ja riste\xc3\xa4v\xc3\xa4n liikenteen puuttuminen, mik\xc3\xa4 poistaa kohtaamis- ja risteysonnettomuudet l\xc3\xa4hes kokonaan. Toisaalta suuremmat nopeudet lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t suistumisonnettomuuksien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4. Suurien liikennem\xc3\xa4\xc3\xa4rien vuoksi my\xc3\xb6s per\xc3\xa4\xc3\xa4najo-onnettomuuksien riski kasvaa, joskaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4 seikka ei liity suoraan tietyyppiin vaan enemm\xc3\xa4nkin liikennem\xc3\xa4\xc3\xa4riin tietyypist\xc3\xa4 riippumatta. Tilastollisesti moottoriteill\xc3\xa4 sattuu liikennem\xc3\xa4\xc3\xa4riin suhteutettuna v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuolemaan johtaneita onnettomuuksia ja muita henkil\xc3\xb6vahinko-onnettomuuksia kuin muilla teill\xc3\xa4._NEWLINE_Moottoriteiden ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6vaikutukset ovat kahtalaiset: yht\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 moottoritiet sujuvoittavat liikennett\xc3\xa4 ja mahdollistavat tasaiset nopeudet, mik\xc3\xa4 saattaa v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 pakokaasup\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6j\xc3\xa4 ainakin lyhyell\xc3\xa4 aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Kuitenkin moottoritiet my\xc3\xb6s hajauttavat yhdyskuntarakennetta ja synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t liikennett\xc3\xa4, kun esimerkiksi ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4k\xc3\xa4ynti on mahdollista entist\xc3\xa4 kauempaa, mik\xc3\xa4 taas lis\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmansaasteita. Lis\xc3\xa4ksi moottoritiet viev\xc3\xa4t paljon tilaa muihin tietyyppeihin verrattuna, ja moottoriteiden alta joudutaankin usein purkamaan rakennuksia. Viimeksi mainittua ongelmaa voidaan tosin torjua riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n pitk\xc3\xa4n t\xc3\xa4ht\xc3\xa4imen suunnittelulla. Suurten liikennem\xc3\xa4\xc3\xa4rien ja suurien nopeuksien aiheuttama melu haittaa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 voidaan torjua meluvalleilla, -aidoilla ja -kaiteilla. Moottoritiet aiheuttavat my\xc3\xb6s estevaikutuksen, joita voidaan torjua esimerkiksi viher- ja ylikulkusiltoja ja tunneleita rakentamalla.\n_START_SECTION_\nRuotsi\n_START_PARAGRAPH_\nEuroopan ensimm\xc3\xa4inen kaupunkimoottoritie valmistui vuonna 1943 S\xc3\xb6derleden-nimisen\xc3\xa4 etel\xc3\xa4isen Tukholman halki. My\xc3\xb6hemmin osuus on tunneloitu. Ensimm\xc3\xa4inen maaseutumoottoritie, jota ei varsinaisena moottoritien\xc3\xa4 nykyisin pidet\xc3\xa4, valmistui 1940-luvun lopulla G\xc3\xb6teborgin l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4. My\xc3\xb6s Euroopan ensimm\xc3\xa4inen t\xc3\xa4ydellinen eritasoliittym\xc3\xa4 Slussen valmistui Tukholmassa jo vuonna 1935. Silloinen maaseutuosuus Malm\xc3\xb6st\xc3\xa4 Lundiin valmistui jo 1952-1953, kun esimerkiksi Britannia ei ollut edes laittanut rakenteille ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAutobahnien k\xc3\xa4site syntyi 1920-luvulla Hampurin ja Baselin v\xc3\xa4lisen nopean tieyhteyden rakentamista vaatineen HaFraBa-yhdistyksen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 termi\xc3\xa4 kuvaamaan rautatiehen (saks. Eisenbahn) verrattavissa olevaa autotiet\xc3\xa4. Yhdistyksen ehdottama mittava projekti ei kuitenkaan koskaan toteutunut, kansallissosialistien asetuttua hanketta vastaan valtion p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4viss\xc3\xa4 elimiss\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4inen kaksi suurkaupunkia yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4 autobahn valmistui lopulta vuonna 1932 K\xc3\xb6lnin ja Bonnin v\xc3\xa4lisen nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n nimell\xc3\xa4 A\xc2\xa0555 tunnetun 20\xc2\xa0km pitk\xc3\xa4n tien muodossa. Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 autobahnina pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin Berliiniss\xc3\xa4 sijaitsevaa vuonna 1921 julkiseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n avattua AVUS-moottorirataa._NEWLINE_Vuonna 1933 valtaan noussut ja aiemmin autobahneja vastustanut Adolf Hitler n\xc3\xa4ki suuren tieverkon rakentamisen olevan ratkaisu maata vaivanneeseen suurty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyteen. Autobahn-verkon rakentaminen liittyi toiseenkin Hitlerin suunnitelmaan, kansanauton tarjoamiseen jokaiseen ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isperheeseen v\xc3\xa4hitellen s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Autobahnien rakentaminen oli p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt ennen toista maailmansotaa hyv\xc3\xa4\xc3\xa4n vauhtiin, mutta ty\xc3\xb6t keskeytettiin vuonna 1943 Saksan keskitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 voimavaransa sotavarusteluun.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen ensimm\xc3\xa4isen moottoritiem\xc3\xa4isen v\xc3\xa4yl\xc3\xa4n, Helsingin It\xc3\xa4isen moottoritien (osa nykyist\xc3\xa4 It\xc3\xa4v\xc3\xa4yl\xc3\xa4\xc3\xa4), rakentaminen aloitettiin vuonna 1950 Kulosaaren sillalla.  Silta ja osuus Kulosaaren l\xc3\xa4pi Herttoniemeen saakka avattiin vuonna 1957 ja kokonaan tie valmistui vuonna 1962.  Tie on moottoritien tapainen, muttei kuitenkaan t\xc3\xa4yt\xc3\xa4 kokonaan nykyisi\xc3\xa4 moottoritielle asetettuja laatuvaatimuksia._NEWLINE_Suomen ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 varsinaista moottoritiet\xc3\xa4, Tarvontiet\xc3\xa4 (nyk. Turunv\xc3\xa4yl\xc3\xa4), alettiin rakentaa vuonna 1956 Helsingin Munkkiniemen ja Espoon Gumb\xc3\xb6len v\xc3\xa4lille. Tie otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1962. Seuraavien kymmenen vuoden aikana Suomeen rakennettiin runsaasti lyhyit\xc3\xa4 moottoritieosuuksia suurimpien kaupunkien, varsinkin Helsingin l\xc3\xa4heisyyteen._NEWLINE_J\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4 seuraavat moottoritiet valmistuivat vuonna 1963 valtatielle 8 Turusta Raisioon sek\xc3\xa4 1964 H\xc3\xa4meenlinnan ohikulku valtatielle 3. 1968 valmistui moottoritieksi Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4ntie Tampereelta Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4n Kuljuun. P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulla Lahdenv\xc3\xa4yl\xc3\xa4 valmistui ensin vuonna 1967 Vanhastakaupungista Viikkiin, josta sit\xc3\xa4 jatkettiin Tattariharjuuun 1971 ja J\xc3\xa4rvenp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n 1974. Porvoonv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4inen osuus valmistui vuonna 1972._NEWLINE_Nykyiseen verrattuna moottoritiet linjattiin yleens\xc3\xa4 kulkemaan huomattavan l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 kaupungin keskustaa, kuten valtatie 3 H\xc3\xa4meenlinnassa. My\xc3\xb6s Helsingiss\xc3\xa4, Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Tampereella suunniteltiin moottoritiet\xc3\xa4 aivan keskustan tuntumaan. Suunnitelmat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan toteutuneet; ainoastaan Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ehdittiin toteuttaa 1,8 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 osuus keskustan etel\xc3\xa4puolelle. Suunnitelmien muututtua tie on muutettu luokitukseltaan tavalliseksi tieksi ja on nykyiselt\xc3\xa4 nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n L\xc3\xa4nsi-P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteentie, ollen Suomen ainoa lakkautettu moottoritie._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen \xc3\xb6ljykriisin seurauksena moottoriteiden rakentaminen v\xc3\xa4heni huomattavasti, mutta kriisin vaikutukset n\xc3\xa4kyiv\xc3\xa4t Suomessa jonkin verran muita Euroopan valtioita my\xc3\xb6hemmin. My\xc3\xb6s monia moottoritiem\xc3\xa4isi\xc3\xa4 eritasoliittymin varustettuja v\xc3\xa4yli\xc3\xa4 rakennettiin suurimmissa kaupungeissa, n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 mainittakoon H\xc3\xa4meenlinnanv\xc3\xa4yl\xc3\xa4 Haagasta Keh\xc3\xa4 III:lle P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulla 1975-1977, muiden muassa. Vihre\xc3\xa4t moottoriteiden liikennemerkit otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1982. 1980-luvun lopulla ruvettiin uusien talousn\xc3\xa4kymien pohjalta suunnittelemaan uusia moottoriteit\xc3\xa4 j\xc3\xa4lleen suurella mittakaavalla, ja 1990-luvulle tultaessa alettiin rakentaa pitempi\xc3\xa4 moottoritieosuuksia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Suomeen on valmistunut Helsingin ja muiden suurten kaupunkiseutujen v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 pitki\xc3\xa4 moottoritieosuuksia valtateille 1, 3, 4 sek\xc3\xa4 7._NEWLINE_Vuonna 2006 valmistuneessa liikenne- ja viestint\xc3\xa4ministeri\xc3\xb6n ty\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4n ehdotuksessa runkotieverkoksi on ehdotetulle runkotieverkolle suunniteltu rakennettavaksi uusia moottoriteit\xc3\xa4 kaikkiaan 240 kilometri\xc3\xa4 vuoteen 2030 menness\xc3\xa4. Vuosina 1990\xe2\x80\x932013 uusia moottoriteit\xc3\xa4 on valmistunut 595 kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMoottoriteiden alkuvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nAutoistuminen eteni nopeimmin Yhdysvalloissa ja siell\xc3\xa4 osavaltioiden ja liittovaltion tiehallinnot ryhtyiv\xc3\xa4t rakentamaan moottoriteit\xc3\xa4 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kaupunkien l\xc3\xa4hiliikennett\xc3\xa4 varten 1920-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Ne olivat kuitenkin 1930-luvun loppuun saakka yleens\xc3\xa4 lyhyit\xc3\xa4 ja yksiajorataisia, eli moottoriliikenneteit\xc3\xa4. Lamakauden j\xc3\xa4lkeen 1930-luvulla julkinen valta investoi mieluummin ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4v\xc3\xa4mpiin hankkeisiin kuin teiden rakentamiseen. Maailman vanhimman moottoritiem\xc3\xa4isen v\xc3\xa4yl\xc3\xa4n, joka sittemmin osittain purettiin ja osittain muutettiin puistoalueeksi, oli kuusikaistainen West Side Elevated Highway New Yorkissa, jonka ensimm\xc3\xa4iset osat valmistuivat vuosina 1929-1930._NEWLINE_Kaukoliikennemoottoriteiden kehitt\xc3\xa4minen alkoi Yhdysvalloissa 1930-luvulla, kun yksityiset yritykset rakensivat muutamia maksullisia vain autoliikenteelle tarkoitettuja teit\xc3\xa4. Niist\xc3\xa4kin ensimm\xc3\xa4iset palvelivat tosin vain suurten kaupunkien l\xc3\xa4hiliikennett\xc3\xa4. Sellainen oli ilmeisesti maailman ensimm\xc3\xa4inen vuosina 1914\xe2\x80\x931925 rakennettu varsinainen moottoritie Bronx River Parkway New Yorkissa (25\xc2\xa0km). Se oli kuitenkin suunniteltu vain 40 kilometrin tuntinopeutta varten, joka tosin oli aivan riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 1910-luvun autoja ajatellen._NEWLINE_1930-luvulla rakennettuja maksullisia kaupunkien l\xc3\xa4hiliikennemoottoriteit\xc3\xa4 olivat Henry Hudson Parkway New Yorkissa 1934 (16\xc2\xa0km), Merrit Parkway Bostonissa 1940 (60\xc2\xa0km) ja Arroyo Seco Parkway Los Angelesissa 1940 (15\xc2\xa0km). Liittovaltion moottoriteiden rakentamiseen omaksuman nihke\xc3\xa4n asenteen vuoksi Yhdysvallat oli kuitenkin jo j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt j\xc3\xa4lkeen Saksasta, jossa yhten\xc3\xa4isen moottoritieverkoston rakentaminen oli aloitettu 1933. Yhdysvalloissa moottoritiet olivat satunnaisia eik\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n kokonaissuunnitelmaa ollut, vaikka autoliikenne oli siell\xc3\xa4 moninkertainen Eurooppaan verrattuna._NEWLINE_Yhdysvalloissa moottoriteist\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n historiallisista syist\xc3\xa4 erilaisia nimityksi\xc3\xa4. Vanhin nimityksist\xc3\xa4 on Parkway (Puistotie), jolla tarkoitettiin kaupunkipuistoihin rakennettuja teit\xc3\xa4, joiden tarkoitus oli palvella ennen muuta kaupunkilaisten vapaa-ajan liikkumista maaseudulle. Yleisnimeksi m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin vuonna 1930 Freeway (Vapaatie), jolla tarkoitettiin tiet\xc3\xa4, joka oli vapaa risteyksist\xc3\xa4, kevyest\xc3\xa4 liikenteest\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 jalankulkijoista ja mahdollisti siten liikenteen vapaan sujumisen._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen varsinainen kaukoliikenteeseen tarkoitettu moottoritie Yhdysvalloissa oli vuosina 1935\xe2\x80\x9340 rakennettu 160 mailin (257\xc2\xa0km) pituinen Pennsylvania Turnpike. Yksityisell\xc3\xa4 rahoituksella tehty tie v\xc3\xa4litti liikennett\xc3\xa4 Appalakkien vuoriston poikki Pittsburghin suunnasta kohti it\xc3\xa4rannikkoa. Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 oli, ett\xc3\xa4 tien kummankaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tepisteen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 ei ollut suurta kaupunkia, vaan sen ainoa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli nopeuttaa ja helpottaa liikennett\xc3\xa4 vuoristoalueen poikki. Rakentamista helpotti ja kustannuksia v\xc3\xa4hensi se, ett\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 voitiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksi keskener\xc3\xa4iseksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neen rautatien osuuksia ja l\xc3\xa4hes valmiita tunneleita.'