b'\n_START_ARTICLE_\nValamon luostari (Hein\xc3\xa4vesi)\n_START_PARAGRAPH_\nValamon Kristuksen kirkastumisen luostari (Uusi-Valamo) on Suomen ortodoksisen kirkon luostari Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Savossa. Luostari jatkaa aiemmin Laatokan Valamon saaristossa Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella toimineen Valamon luostarin perinnett\xc3\xa4 kun t\xc3\xa4m\xc3\xa4 toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen evakuoitiin Suomen nykyiselle alueelle.\n_START_SECTION_\nLuostarin viime vaiheet Valamon saaristossa Laatokalla\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan syttyess\xc3\xa4 luostarin johtajana toimi igumeeni Hariton (1933\xe2\x80\x931947)._NEWLINE_Vuoden 1939 matkailukausi oli Vanhassa Valamossa ollut tavallista vilkkaampi. Sodan mahdollinen syttyminen n\xc3\xa4kyi mm. siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 luostarin ruokavaroja ryhdyttiin luetteloimaan ja s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelem\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun aiemmin esim. teet\xc3\xa4 ja sokeria oli aina ollut vuoden tarvetta vastaava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Luostariin tuli my\xc3\xb6s kaksi luterilaista sotilaspappia, jotka j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t ehtoollistilaisuuden Uuden Jerusalemin skiitan kirkkoon. Kyseess\xc3\xa4 oli ensimm\xc3\xa4inen kerta, kun Valamoon kuuluvassa kirkossa veisattiin luterilaisia virsi\xc3\xa4._NEWLINE_Kun talvisota oli syttynyt 30.\xc2\xa0marraskuuta 1939, ryhdyttiin 10.\xc2\xa0joulukuuta evakuoimaan Valamon siviiliv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4, ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 luostarin poikakodin asukkaat sek\xc3\xa4 luostarin noviisit, jotka sijoitettiin Outokumpuun, Vanha-Sysm\xc3\xa4n kouluun. 20.\xc2\xa0joulukuuta ryhdyttiin evakuoimaan luostarin veljest\xc3\xb6st\xc3\xa4 sairaat veljet sek\xc3\xa4 ne, jotka eiv\xc3\xa4t olleet Suomen kansalaisia. My\xc3\xb6s kaikkein arvokkain irtaimisto kuljetettiin pois n\xc3\xa4ihin aikoihin. N\xc3\xa4ihin kuuluivat luostarin perustaneiden pyhitt\xc3\xa4j\xc3\xa4isien sarkofagit._NEWLINE_Luostariin alkoi kohdistua ilmahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 ja pommituksia 6.\xc2\xa0tammikuuta 1940 alkaen. Tuhoisimmat pommitukset tapahtuivat 2.\xc2\xa0helmikuuta ja 4.\xc2\xa0helmikuuta 1940. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iltana luostari oli yhten\xc3\xa4 suurena tulimeren\xc3\xa4. Luostarin arvokkaan, 29\xc2\xa0000 nidett\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4neen kirjaston arveltiin tuhoutuvan, sill\xc3\xa4 pelastustoiminta piti keskitt\xc3\xa4\xc3\xa4 muualle, ja siin\xc3\xa4kin oli suuria ongelmia, sill\xc3\xa4 luostarin vesipumppurakennus oli tuhoutunut jo aikaisemmassa vaiheessa. Kirjastosta joku tiesi kertoa, ett\xc3\xa4 igumeeni Damaskin oli suunnitellut sen palonkest\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi, ja tulipalojen laannuttua saatiin todeta, ett\xc3\xa4 se oli s\xc3\xa4ilynyt vahingoittumattomana, vaikka yl\xc3\xa4puolella ollut huoneisto olikin palanut._NEWLINE_S\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen luostariel\xc3\xa4m\xc3\xa4 Laatokan saarilla p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi t\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Luostarin vanhukset kuljetettiin y\xc3\xb6t\xc3\xa4 my\xc3\xb6ten kuorma-autolla Lahdenpohjaan ja sielt\xc3\xa4 edelleen Kannonkoskelle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli yksi monista evakuoinneista luostarin historian aikana, mutta nyt evakkomatka suuntautui ensi kertaa l\xc3\xa4nteen._NEWLINE_Luostariin j\xc3\xa4i nyt vain viisi henke\xc3\xa4, joista osa oli maallikoita. Luostarin irtaimiston kuljettamisesta turvaan vastasi luostarin pappismunkki Paavali, joka toimi tuolloin sotilaspastorina. Moskovan rauhan astuttua voimaan 13.\xc2\xa0maaliskuuta 1940 j\xc3\xa4i luostarin evakuoimiseen aikaa vain muutama p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Se tapahtui kuorma-autoilla Laatokan j\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 my\xc3\xb6ten, kun ensin oli kuljetettu pois saarella ollut sotilaskalusto. Luostarin kalleimmat taide-esineet l\xc3\xa4hetettiin Rautalammin kotiseutumuseoon. Arkkipiispan kehotuksesta my\xc3\xb6s kaikkien skiittojen kirkoista pyrittiin kuljettamaan pyhitt\xc3\xa4j\xc3\xa4isien reliikit pois. Kaikki n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kuljetettiin Lahdenpohjaan, jossa tavarat lastattiin junanvaunuihin ja koottiin my\xc3\xb6hemmin Suolahteen odottamaan pysyv\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4 sijoituspaikkaa._NEWLINE_Evakuointi p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi annetun aikarajan mukaisesti maaliskuun 18.\xc2\xa0p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aamuna. Tuolloin luostarin p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkon 16 tonnin painoinen kello l\xc3\xb6i 12 kertaa._NEWLINE_Valamossa toimi jatkosodan aikana joitakin luostarivelji\xc3\xa4, mutta t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 katsota luostarin varsinaiseksi toiminnaksi. P\xc3\xa4\xc3\xa4kirkon kellokaan ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 soinut, sill\xc3\xa4 se oli turmeltu r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuostarin siirtyminen Hein\xc3\xa4vedelle\n_START_PARAGRAPH_\nKev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1940 j\xc3\xa4rjestettiin presidentinlinnassa neuvottelutilaisuus Luovutetun Karjalan johtohenkil\xc3\xb6ille. Tuolloin presidentti Ky\xc3\xb6sti Kallio kehotti tilaisuudessa ollutta Valamon varajohtajaa Isaakia ostamaan luostarille Saastamoiselle kuuluneen kartanon Hein\xc3\xa4vedelt\xc3\xa4. Kun luostarin edustajat meniv\xc3\xa4t katsomaan t\xc3\xa4t\xc3\xa4 Papinniemen tilaa, he l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen er\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 huoneesta Sergei ja Herman Valamolaisia esitt\xc3\xa4neen ikonin, jota he pitiv\xc3\xa4t erityisen\xc3\xa4 enteen\xc3\xa4. Kaupat tilasta tehtiin 24.\xc2\xa0hein\xc3\xa4kuuta 1940, ja paikkaa ryhdyttiin kutsumaan Uudeksi Valamoksi. Luostarille kuuluivat nyt Papinniemen rakennukset sek\xc3\xa4 noin 300 hehtaaria mets\xc3\xa4maata ja 50 hehtaaria peltoa._NEWLINE_Luostarin ensimm\xc3\xa4inen kirkko rakennettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en pohjana kahta aiemmin aittana toiminutta rakennusta; n\xc3\xa4m\xc3\xa4 liitettiin yhteen vuonna 1940. Kirkko pyhitettiin alkujaan Kristuksen kirkastumiselle Valamon luostarin p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkkojen perinteen tapaan. Kun Valamoon my\xc3\xb6hemmin rakennettiin ja vihittiin uusi p\xc3\xa4\xc3\xa4kirkko, t\xc3\xa4m\xc3\xa4 vanha kirkko j\xc3\xa4i 1977 j\xc3\xa4lkeen v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4lle k\xc3\xa4yt\xc3\xb6lle, ja se toimi v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 my\xc3\xb6s museona ja ruokasalina. Kes\xc3\xa4kuussa 2010 kirkko pyhitettiin uudelleen, jolloin siit\xc3\xa4 tehtiin ensimm\xc3\xa4inen Kaikkien Valamon pyhien kirkko. Valamon luostareiden historiaan liittyy noin kuusikymment\xc3\xa4 pyh\xc3\xa4n\xc3\xa4 kunnioitettua henkil\xc3\xb6\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nValamon luostari Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLaatokan Valamosta Hein\xc3\xa4vedelle siirtyneit\xc3\xa4 munkkeja oli marraskuussa 1940 noin 150 henke\xc3\xa4, joista suurin osa vanhoja miehi\xc3\xa4._NEWLINE_Luostari eli kituuttaen sodan j\xc3\xa4lkeiset vuodet, munkkien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n v\xc3\xa4hetess\xc3\xa4 radikaalisti. Luostari riutui ja rappeutui. Pappismunkkien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 v\xc3\xa4heni viimein yhteen \xe2\x80\x93 pappismunkki Simforian, my\xc3\xb6hemmin luostarin johtaja, igumeeni, toimitti yksin tradition m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4t jumalanpalvelukset. Kirkkokielen\xc3\xa4 luostarin kirkossa oli kirkkoslaavi._NEWLINE_Luostarissa oli sotien j\xc3\xa4lkeen my\xc3\xb6s muualta luovutetun alueen luostareista tulleita asukkaita. Heit\xc3\xa4 oli Petsamon luostarista (saapuivat Uuteen Valamoon vuonna 1944) ja Konevitsan luostarista Laatokan saarelta (saapuivat vuonna 1956 Keiteleell\xc3\xa4 sijainneesta v\xc3\xa4liaikaisesta luostaristaan). Petsamolaismunkkien joukossa oli is\xc3\xa4 Akaki, joka kuollessaan 110-vuotiaana 1984 oli Pohjoismaiden vanhin asukas.\n_START_SECTION_\nKalenterikiista\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen ortodoksinen kirkkokunta ryhtyi 1920-luvulla noudattamaan l\xc3\xa4nsimaissa yleist\xc3\xa4 niin sanottua gregoriaanista kalenteria. Ero niin sanottuun vanhaan eli juliaaniseen kalenteriin oli 13 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Kirkollinen esivalta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si my\xc3\xb6s Valamon luostarin siirtym\xc3\xa4\xc3\xa4n uuteen ajanlaskun k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 seurasi se ett\xc3\xa4 jo p\xc3\xa4\xc3\xa4ttynyt ns. ajanlaskukiista, elpyi uudelleen pitk\xc3\xa4n tauon j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Sotien p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4 munkkeja anoi ilman igumeenin lupaa Leningradin metropoliitalta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 patriarkan viran v\xc3\xa4liaikaiselta hoitajalta\xc2\xa0\xe2\x80\x93 p\xc3\xa4\xc3\xa4sy\xc3\xa4 Moskovan patriarkaatin yhteyteen vanhan ajanlaskun noudattajaksi. He halusivat palata Laatokan Valamoon kilvoittelemaan._NEWLINE_Vuonna 1945 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen metropoliitta Grigori saapui Suomeen tarkoituksena liitt\xc3\xa4\xc3\xa4 koko Suomen ortodoksinen kirkkokunta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kirkkoon hiippakuntana, takaisin Moskovan patriarkaatin jurisdiktion alaisuuteen._NEWLINE_Suomen ortodoksisen kirkon silloisen johtajan, arkkipiispa Hermanin diplomaattinen taito teki hankkeesta lopun, ei tosin kokonaan: Hein\xc3\xa4veden Valamon luostari liittyi entisen \xc3\xa4itikirkkonsa yhteyteen ja Moskovan patriarkasta tuli luostarin veljest\xc3\xb6n korkein kirkollinen esimies. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n asioissa luostari j\xc3\xa4i Suomen kirkon alaisuuteen. Laatokan Valamoon munkit eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4sseet palaamaan; patriarkka olisi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n sallinut \xe2\x80\x93 mutta Neuvostoliiton johto ei._NEWLINE_Tilanne oli poliittisesti vaikea ja kiusallinen koko Suomessa h\xc3\xa4vityn sodan j\xc3\xa4lkeen. Kaikella yhteydenpidolla Neuvostoliittoon, my\xc3\xb6s kirkollisella, oli poliittinen leima. Tilanne normalisoitui vasta vuonna 1957, kun Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kirkko ja Suomen kirkko solmivat suhteensa uudelleen ja Hein\xc3\xa4veden Valamon luostari palautui Suomen ortodoksisen kirkon yhteyteen. Tosin juliaaninen ajanlasku jatkui aina 1980-luvulle asti, kunnes se igumeeni Panteleimonin aikana lopulta poistui k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVeljest\xc3\xb6 uusiutuu\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1957 seitsem\xc3\xa4n munkkia l\xc3\xa4hti Uudesta Valamosta Neuvostoliiton Pihkovan alueella sijainneeseen Petserin luostariin. Vanhoja munkkeja kuoli, ja jo 1960-luvulla suurin osa Hein\xc3\xa4vedelle tulleista munkeista makasi Papinniemen hautausmaalla._NEWLINE_Muutaman vuoden hiljaiselon j\xc3\xa4lkeen luostari alkoi pikkuhiljaa kohentua, luostariin saapui uusia suomenkielisi\xc3\xa4 kilvoittelijoita, jotka vihkiytyiv\xc3\xa4t munkeiksi ja veljest\xc3\xb6n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi hieman. Muun muassa nykyisin Lintulan luostarin rippi-is\xc3\xa4n\xc3\xa4 toimiva silloinen veli Olavi, nykyisin arkkimandriitta Herman, saapui luostariin nuorena poikana 1970-luvulla.\n_START_SECTION_\nUusi kirkko\n_START_PARAGRAPH_\nMarraskuussa 1973 perustettu yhdistys Valamon Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4t ryhtyi aktiivisesti ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n varoja luostarin uuden kirkon rakentamiseen. My\xc3\xb6s kirkkokunta tuki n\xc3\xa4it\xc3\xa4 toimia merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Arkkitehti Ivan Kudrjavzev laati kirkon piirustukset Bysanttiin pohjautuvaan ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iseen kirkkoarkkitehtuurin tyyliin ja silloinen arkkipiispa Paavali siunasi tulevan kirkon paikan syksyll\xc3\xa4 1975. Kirkko oli viimeistelyj\xc3\xa4 vaille valmis vuonna 1976 ja se pyhitettiin Kristuksen kirkastumiselle. Kirkon ikonit kunnostettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Laatokan Valamosta mukaan otetuista ikoneista._NEWLINE_Uusi Kristuksen kirkastumisen kirkko vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 juhlallisin menoin 5.\xc2\xa0kes\xc3\xa4kuuta 1977 arkkipiispa Paavalin, lukuisan ulkomaisen vierasjoukon ja kotimaisen papiston avustamana. Kirkkoon on kunniapaikalle laitettu Suomen historiallisesti merkitt\xc3\xa4vin ikoni, Konevitsan Jumalan\xc3\xa4iti, joka sodan melskeiss\xc3\xa4 tuotiin vuonna 1940 Suomeen ja sijoitettiin luostariin vuonna 1956.\n_START_SECTION_\nMunkkeja ja piispoja ja uusia rakennuksia\n_START_PARAGRAPH_\nArkkipiispa Paavali kuului Valamon veljest\xc3\xb6\xc3\xb6n, h\xc3\xa4n oli ennen valintaansa piispaksi Valamon pappismunkki. Uuden kirkon my\xc3\xb6t\xc3\xa4 veljest\xc3\xb6\xc3\xb6n liittyi my\xc3\xb6s silloin Joensuun Yliopistossa ty\xc3\xb6skennellyt Risto J\xc3\xa4\xc3\xa4skel\xc3\xa4inen, joka toimittuaan ensin noviisina nimell\xc3\xa4 veli Kristoforos, vihittiin my\xc3\xb6hemmin munkiksi ja sitten pappismunkiksi nimell\xc3\xa4 Ambrosius. Is\xc3\xa4 Ambrosiuksen toiminnan ansiosta Valamoon kohosi lukuisia uusia tarpeellisia rakennuksia. Is\xc3\xa4 Ambrosius valittiin sittemmin piispaksi\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ensin apulaispiispaksi eli Joensuun piispaksi, sitten metropoliitaksi\xc2\xa0\xe2\x80\x93 ensin Ouluun ja sitten Helsinkiin._NEWLINE_Suomessa ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Leningradin Hengellisess\xc3\xa4 akatemiassa opiskellut Petri Sarho saapui Valamoon. H\xc3\xa4net oli vihitty munkiksi jo Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tulikin pian, vuonna 1979, luostarin uusi johtaja eli igumeeni nimell\xc3\xa4 Panteleimon. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4net valittiin tuosta teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 ensin apulaispiispaksi ja sen j\xc3\xa4lkeen Oulun metropoliitaksi._NEWLINE_Viimeisin piispanvalinta tapahtui vuoden 2004 lopulla, kun luostarin apulaisjohtaja, arkkimandriitta Arseni valittiin apulaispiispaksi. N\xc3\xa4in Uuden Valamon veljest\xc3\xb6st\xc3\xa4 on kolme sen j\xc3\xa4sent\xc3\xa4 toiminut Suomessa piispana ja ainakin yksi my\xc3\xb6s ulkomailla. H\xc3\xa4n oli is\xc3\xa4 Markus joka toimi piispana Amerikan mantereella nimikkeell\xc3\xa4 Laatokan piispa. Piispa Markus oli vihkim\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Uuden Valamon kirkkoa k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n kes\xc3\xa4kuussa 1977 ja on arkkipiispa Paavalin tavoin haudattu luostarin hautausmaalle, samoin kuin muun muassa Pentti Saarikoski, Kalle ja Ritva Holmberg sek\xc3\xa4 Elina Karjalainen puolisoineen. Hautausmaa sijaitsee noin kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 luostarin p\xc3\xa4\xc3\xa4alueelta lounaaseen, Valamontien l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 Juurikkasalmen toisella puolella. Hautausmaan yhteydess\xc3\xa4 on pieni Johannes Kastajalle pyhitetty vuonna 2006 valmistunut tsasouna._NEWLINE_Vuonna 1984 vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Suomen valtion rakennuttama kulttuurikeskus, jossa oli tilat mm. ikonien konservoinnille, luostarin kirjastolle ja arkistolle. Keskuksen juhlasalissa voitiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 erilaisia tapahtumia, kokouksia, kongresseja sek\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelyit\xc3\xa4. Tiloja laajennettiin vuonna 2006 kahdella uudella n\xc3\xa4yttelytilalla, joista toisessa pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosittain vaihtuvia teeman\xc3\xa4yttelyit\xc3\xa4 ja toisessa on luostarin historiasta ja toiminnasta kertova pysyv\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttely. Samassa yhteydess\xc3\xa4 my\xc3\xb6s juhlasalia laajennettiin._NEWLINE_Hieman my\xc3\xb6hemmin valmistui uusi vastaanottorakennus ja uusi hotellirakennus sek\xc3\xa4 matkamuistomyym\xc3\xa4l\xc3\xa4. Samaan kompleksiin valmistui my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s Valamon kansanopistolle omat opetus- ja majoitustilat; opisto aloitti toimintansa vuonna 1989 maamme ainoana ortodoksisena kansanopistona._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4kirkon uusi ikonostaasi vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 20.\xc2\xa0maaliskuuta 2010. Puisen ikonostaasin vuonna 2007 alkaneesta suunnittelusta vastasi johtava ikonitaiteilija Dimitri Mironenko, Pietarin Aleksanteri Nevskin lavran ikonimaalaamosta. Ikonostaasi on tyylilt\xc3\xa4\xc3\xa4n vanhaven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen ja siin\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty Laatokan Valamon vanhojen kirkkojen ikonostaasiaiheita. Ikonostaasi veistettiin tammesta ja lehmuksesta syksyn 2009 ja kev\xc3\xa4ttalven 2010 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 \xc5\xa0igrin Pyh\xc3\xa4n Kolminaisuuden ortodoksisen veljest\xc3\xb6n puuty\xc3\xb6verstaalla Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Kurskin alueella. Keskiruskeaksi petsattu ikonostaasi toimitettiin Hein\xc3\xa4vedelle maaliskuun 2010 alussa.\n_START_SECTION_\nLuostarin talous\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2008 alkaneen talouskriisin seurauksena my\xc3\xb6s luostari on joutunut kohtaamaan taloudellisia haasteita. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on johtanut mm. yt-neuvotteluihin. Vuosina 2003\xe2\x80\x932013 luostarin talous on ollut ylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4inen kahtena vuotena. Vuonna 2012 talous oli ylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4inen p\xc3\xa4\xc3\xa4osin siksi, ett\xc3\xa4 luostari sai vakuutuskorvauksia p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen tulipalon vuoksi._NEWLINE_Vuonna 2013 luostarilla oli lainaa noin miljoona euroa, ja vuotuista liikevaihtoa noin 2,5 miljoonaa euroa. Luostarin ainoa yhti\xc3\xb6itetty toiminta, Valamossa toimiva tislaamo Valamon Viiniherman, on s\xc3\xa4ilynyt taloudellisesti kannattavana toimintana, esimerkiksi vuoden 2014 tulos oli 89\xc2\xa0000 euroa positiivinen.\n_START_SECTION_\nIgumeeni Sergein virka ja talousjohtajan erottaminen\n_START_PARAGRAPH_\nLuostarin taloustilanteen selvitt\xc3\xa4misen ajaksi Arkkipiispa Leo nimitti v\xc3\xa4liaikaiseksi johtajaksi piispa Arsenin. Tapahtumien taustalla olivat igumeeni Sergein ja vuonna 2009 luostarin talousjohtajana aloittaneen Veikko Halosen erimielisyydet luostarin talouden hoitamisesta. _NEWLINE_Marraskuussa 2012 arkkipiispa Leo palautti arkkimandriitta Sergein takaisin luostarin johtajan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n. Helmikuussa 2013 Valamon luostarin johtokunta irtisanoi yksimielisesti talousjohtaja Veikko Halosen. Luostarin talouden saneeramisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 jatkaa ty\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4, johon kuuluvat luostarin johtaja, uusi taloudenhoitaja ja Valamon opiston rehtori.\n_START_SECTION_\nViskinvalmistus ja tislaamotoiminta\n_START_PARAGRAPH_\nPerinteisesti luostareissa on valmistettu alkoholijuomia. Valamon luostari on p\xc3\xa4\xc3\xa4osakas tislaamotoimintaa operoivasta Viiniherman Oy:st\xc3\xa4, ja sill\xc3\xa4 on tislaamosta osake-enemmist\xc3\xb6. Vuosina 2014 ja 2015 Viiniherman Oy teki miljoonan euron lis\xc3\xa4investoinnit tislaamotoimintoihin, ja tislaamossa alettiin valmistaa my\xc3\xb6s viski\xc3\xa4. Raaka-aineina luostarin juomissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi ohraa sek\xc3\xa4 vett\xc3\xa4 Valamon omista porakaivoista. Valamon vuosittainen viskin valmistuksen kapasiteetti oli vuonna 2016 noin 40\xc2\xa0000 litraa. Osa viskist\xc3\xa4 kypsytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kirkkoviinitynnyreiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVuoden 2012 tulipalo\n_START_PARAGRAPH_\nLuostarin 1840 valmistuneen p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen ullakko paloi maaliskuussa 2012. Ullakko oli varastona, eik\xc3\xa4 siell\xc3\xa4 ollut arvotavaraa. Alempien kerrosten arvoesineet huonekaluja lukuun ottamatta ehdittiin vied\xc3\xa4 turvaan. Palaneen rakennuksen p\xc3\xb6ntt\xc3\xb6uunit olivat olleet k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kiellossa vuosikausien ajan. Poliisitutkinnan mukaan yhdess\xc3\xa4 uunissa oli kuitenkin kiellosta huolimatta pidetty tulta, ja palo oli saanut alkunsa hormin halkeamasta. Asiassa sai syytteen kyseisess\xc3\xa4 talossa asunut ulkomaalaispariskunta, mutta Etel\xc3\xa4-Savon k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4oikeuden mielest\xc3\xa4 ei ollut olemassa riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti n\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n p\xc3\xb6ntt\xc3\xb6uunissaan olisi pidetty tulta. Luostari k\xc3\xa4rsi tulipalossa 1,6 miljoonan euron vahingot. Valtio m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin korvaamaan syytettyn\xc3\xa4 olleelle miehelle joitakin h\xc3\xa4nen kulujaan.\n_START_SECTION_\nVuosien 2016\xe2\x80\x932017 taidekauppa\n_START_PARAGRAPH_\nValamon luostarissa Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin 2016\xe2\x80\x932017 taiteen myyntin\xc3\xa4yttely, jonka kuraattorina toimi tuolloinen Joensuun piispa Arseni. Teosten omistajaksi ilmoitettiin \xe2\x80\x9cit\xc3\xa4suomalainen suku\xe2\x80\x9d, jota edusti Jussi Savolainen. Helsingin Sanomien mukaan Savolainen ja h\xc3\xa4nen puolisonsa olivat hankkineet n\xc3\xa4yttelyn keskeiset teokset omistukseensa 2000-luvulla. Kauppakirjoissa omistajana on Savolaisen puolison yritys. Myyntituloista saivat provision luostari ja Filantropia ry, jonka on ilmoitettu kanavoivan tulot Syyrian sodan uhreille. Filantropian kunniapuheenjohtaja on arkkipiispa Leo. Turun Sanomien mukaan n\xc3\xa4yttelyn taustalla oleva \xe2\x80\x9csukutarina\xe2\x80\x9d on sepitetty._NEWLINE_Helsingin Sanomien haastattelemien asiantuntijoiden mukaan myynniss\xc3\xa4 olleet teokset eiv\xc3\xa4t edustaneet taiteilijoiden tuotannon parhaimmistoa ja olivat ylihinnoiteltuja. Puheet \xe2\x80\x9cmuseotasoisista\xe2\x80\x9d t\xc3\xb6ist\xc3\xa4 olivat ostajien harhaanjohtamista. Savolaisen mukaan huutokaupat eiv\xc3\xa4t osaa hinnoitella taidetta. Helsingin Sanomien selvitysten mukaan teosten hinnat olivat moninkertaisia, jopa monikymmenkertaisia aiempiin myyntihintoihin verrattuna._NEWLINE_\xe2\x80\x9cKoevedoksina\xe2\x80\x9d n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 myynniss\xc3\xa4 olleet Picasson, Henri Matissen ja Marc Chagallin grafiikanty\xc3\xb6t olivat Kansallisgalleria tutkimusten mukaan v\xc3\xa4\xc3\xa4rennettyj\xc3\xa4 mustesuihkutulosteita. Savolaisen mukaan teoksia myytiin 10\xe2\x80\x9320 kappaletta noin 80\xc2\xa0000 euron arvosta.'