b'\n_START_ARTICLE_\nKarat\xc5\xa1ai-T\xc5\xa1erkessia\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nKarat\xc5\xa1ai-T\xc5\xa1erkessia sijaitsee Kaukasusvuorten pohjoisrinteill\xc3\xa4. Maan pinta-alasta on vuoristoa kaikkiaan noin 80 prosenttia. Vuoret hallitsevat tasavallan etel\xc3\xa4osaa. Tasavallan kaakkoisrajalla nousevan Euroopan korkeimman vuoren Elbrusin (5\xc2\xa0642 m) huippu j\xc3\xa4\xc3\xa4 naapuritasavallan Kabardi-Balkarian puolelle. Muita korkeita vuoria Karat\xc5\xa1ai-T\xc5\xa1erkessiassa ovat Dombai-Ulgen (4\xc2\xa0046 m), Gvandra (3\xc2\xa0983 m), Gora Kur\xc5\xa1a (3\xc2\xa0870 m) ja Gora P\xc5\xa1i\xc5\xa1 (3\xc2\xa0790 m). Kaukasusvuoret luovat etel\xc3\xa4osiin komean maiseman, jossa syv\xc3\xa4t rotkot ja mets\xc3\xa4iset rinteet muuttuvat yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4 niityiksi ja lopulta paljaiksi kallioiksi, j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6iksi ja lumeksi. Pohjoiseen p\xc3\xa4in ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4 vuoret v\xc3\xa4henev\xc3\xa4t, ja siell\xc3\xa4 on kukkuloita. Maan pohjoisosa on mustan mullan tasankoa, jossa kasvaa arokasvillisuutta._NEWLINE_Vuoristojen j\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6ilt\xc3\xa4 saavat alkunsa Kuban ja sen latvahaarat Teberda, Bol\xe2\x80\x99\xc5\xa1oi, Zenent\xc5\xa1uk, Malyi Zelent\xc5\xa1uk, Urup ja Suuri Laba. Kaikkiaan maan alueella virtaa 172 jokea, joiden lis\xc3\xa4ksi on noin 130 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4._NEWLINE_Tammikuun keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on maan pohjoisosassa -5 \xcb\x9aC ja etel\xc3\xa4osan vuoristossa alle -10 \xcb\x9aC. Hein\xc3\xa4kuun keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila puolestaan on pohjoisosassa +21 \xcb\x9aC ja vuoristossa +8 \xcb\x9aC._NEWLINE_Tasavallan t\xc3\xa4rkeimpiin luonnonsuojelualueisiin kuuluvat kaksiosainen Teberdan luonnonpuisto (850,64 km\xc2\xb2) ja sen koillisrajalta alkava Dautskin suojelualue (749,00 km\xc2\xb2) sek\xc3\xa4 it\xc3\xa4isin osa p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Krasnodarin aluepiiriss\xc3\xa4 sijaitsevaa Kaukasian luonnonpuistoa (2803,35 km\xc2\xb2).\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKarat\xc5\xa1ai-T\xc5\xa1erkessian alue on ollut asutettuna esihistorialliselta ajalta l\xc3\xa4htien. Alue kuului 800- ja 900-luvuilla Alanian valtioon ja tuona aikana alueelle muodostui adygei-t\xc5\xa1erkessil\xc3\xa4inen "kantakansa". Karat\xc5\xa1ait puolestaan muodostuivat eri kaukasialaisten kansojen sekoittuessa pohjoisesta 1200-1300-luvuilla tulleisiin turkkilais-tataarilaisiin bolgaareihin ja tataareihin._NEWLINE_Alue kuului sittemmin T\xc5\xa1erkessian valtioon, joka k\xc3\xa4sitti laajan alueen L\xc3\xa4nsi-Kaukasukselta ja aina Asovanmerelt\xc3\xa4 Georgian Mustanmeren rannikolle asti. Valtion p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkina oli Mustanmeren rannikkokaupunki Sot\xc5\xa1i. T\xc5\xa1erkessia oli vuosisatojen ajan Kabardian prinssien poliittisen vaikutuksen alainen ja maksoi muun muassa veroja Kabardiaan. Karat\xc5\xa1aita ja t\xc5\xa1erkessej\xc3\xa4 alettiin k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kristinuskosta islamiin 1600- ja 1700-luvuilla Osmaanien valtakunnan taholta._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarikunta ryhtyi valloittamaan aluetta 1800-luvun alkupuolella, mutta vasta 1858 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 sai valloitettua T\xc5\xa1erkessian. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen seurasi T\xc5\xa1erkessian tuhoaminen, jonka seurauksena per\xc3\xa4ti 90 prosenttia t\xc5\xa1erkessikansasta joko tapettiin tai ajettiin pois kotimaastaan. Suurin osa, yli 400\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4, vaelsi 1858-1864 Turkin alueelle, jossa heid\xc3\xa4t asutettiin eri puolille valtakuntaa. Loput kymmenen prosenttia onnistuivat s\xc3\xa4ilym\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Kaukasian vuoristoalueilla._NEWLINE_Neuvostoliiton perustamisen j\xc3\xa4lkeen alueelle muodostettiin ensin Karat\xc5\xa1aiden autonominen alue vuonna 1920, joka ei kuitenkaan ollut pitk\xc3\xa4ik\xc3\xa4inen sill\xc3\xa4 jo 12. tammikuuta 1922 alueelle muodostettiin Karat\xc5\xa1ai-T\xc5\xa1erkessian autonominen alue. T\xc3\xa4m\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n hallintoyksikk\xc3\xb6 ei ollut pitk\xc3\xa4ik\xc3\xa4inen, sill\xc3\xa4 se jaettiin 26. maaliskuuta 1926 Karat\xc5\xa1aiden autonomiseksi alueeksi (9\xc2\xa0900\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja 103\xc2\xa0000 asukasta vuonna 1934) ja T\xc5\xa1erkessien kansalliseksi piirikunnaksi (3\xc2\xa0316\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja 79\xc2\xa0800 asukasta vuonna 1934). Karat\xc5\xa1aiden alueen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki oli Mikoian-Hakhar ja T\xc5\xa1erkessien Sulimov._NEWLINE_Toisessa maailmansodassa saksalaiset miehittiv\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 Karat\xc5\xa1aiden ett\xc3\xa4 T\xc5\xa1erkessien alueet loppukes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1942. Neuvostoliitto kuitenkin valloitti alueet takaisin seuraavana vuonna ja syytti karat\xc5\xa1aita yhteistoiminnasta saksalaisten kanssa, jonka vuoksi 1943 koko karat\xc5\xa1ai-kansa karkotettiin Keski-Aasiaan ja Karat\xc5\xa1aiden autonominen alue lakkautettiin. Karkotuksen j\xc3\xa4lkeen alueelle asutettiin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Karat\xc5\xa1ait saivat palata kotimaahansa 1957 ja saman vuoden tammikuussa perustettiin Karat\xc5\xa1ai-T\xc5\xa1erkessian autonominen alue, joka kuului Stavropolin aluepiiriin._NEWLINE_Neuvostoliitossa 1980-luvun lopulla alkanut kansallinen liikehdint\xc3\xa4 johti siihen ett\xc3\xa4 Karat\xc5\xa1ai-T\xc5\xa1erkessian autonominen alue julistautui Karat\xc5\xa1ai-T\xc5\xa1erkessian neuvostotasavallaksi 3.7.1991 (suveneerisuusjulistus). Joulukuussa 1992 maan nimi muutettiin Karat\xc5\xa1ai-T\xc5\xa1erkessian tasavallaksi. Tasavalta p\xc3\xa4\xc3\xa4tti allekirjoittaa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaation perustuslain ja j\xc3\xa4i n\xc3\xa4in Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n yhteyteen.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKarat\xc5\xa1ai-T\xc5\xa1erkessiassa oli vuoden 2010 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan 477\xc2\xa0859 asukasta. V\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 enemmist\xc3\xa4 eli 56,6 prosenttia asui yh\xc3\xa4 maaseudulla ja 43,4 prosenttia oli kaupunkilaisia. Suurin osa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 asuu maan pohjoisosan tasangolla ja sen pohjoispuolella kumpuilevalla yl\xc3\xa4ng\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Suurin kaupunki on p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki T\xc5\xa1erkessk (129\xc2\xa0069 as.), jossa asuu 27 prosenttia koko maan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Muita suuria kaupunkeja ovat Ust-D\xc5\xbeekuta (30\xc2\xa0566 as.), Karat\xc5\xa1ajevsk (21\xc2\xa0483 as.) ja Teberda (\xd0\xa2\xd0\xb5\xd0\xb1\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb4\xd0\xb0, 9\xc2\xa0058 as.). Suurimmat kyl\xc3\xa4t ovat Zelent\xc5\xa1ukskaja (\xd0\x97\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb5\xd0\xbd\xd1\x87\xd1\x83\xd0\xba\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb0\xd1\x8f, 19\xc2\xa0449 as.), Ut\xc5\xa1keken (\xd0\xa3\xd1\x87\xd0\xba\xd0\xb5\xd0\xba\xd0\xb5\xd0\xbd, 16\xc2\xa0512 as. kyl\xc3\xa4n maalaiskunnassa) ja Pregradnaja (\xd0\x9f\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xb3\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x8f, 7\xc2\xa0466 as).\n_START_SECTION_\nTalous ja elinkeinot\n_START_PARAGRAPH_\nKarat\xc5\xa1ai-T\xc5\xa1erkessian osuus oli Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n tilastokeskus Rosstatin mukaan vuonna 2010 koko Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n federaation BKT:st\xc3\xa4 yhteens\xc3\xa4 43,32 miljardia ruplan eli 0,12 prosenttia. Se on jokaista tasavallan 477\xc2\xa0859 asukasta (2010 tilanne) kohti 90,66 tuhatta ruplaa eli noin 2\xc2\xa0221 euroa. Se on vain 35\xc2\xa0prosenttia Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keskiarvotasosta mutta l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Pohjois-Kaukasian federaatiopiirin keskiarvoa._NEWLINE_Karat\xc5\xa1ai-T\xc5\xa1erkessian t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t elinkeinot ovat maatalous, kaivos-, petrokemian-, kemian- metalliteollisuus. Lis\xc3\xa4ksi on my\xc3\xb6s koneenrakennusta, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6tekniikkaa, sek\xc3\xa4 huonekalu- ja puunjalostusteollisuutta. Vuoriteollisuus tuottaa kivihiilt\xc3\xa4, kuparia, sinkki\xc3\xa4 ja lyijy\xc3\xa4. Maatalouden t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t alat ovat karjanhoito sek\xc3\xa4 vehn\xc3\xa4n, maissin, auringonkukan, sokerijuurikkaan ja vihannesten viljely. Osa maatalousalueista on kastelun varassa. Vuoristossa on matkailukeskuksia ja parantoloita._NEWLINE_Tasavalta pyrkii kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n matkailuelinkeinoa, etenkin talviurheilua.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nMaan asukkaista sunnimuslimeita ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa karat\xc5\xa1ait, t\xc5\xa1erkessit, abazit ja nogait eli noin 51 prosenttia. Loput ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa ortodoksikristittyj\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungissa T\xc5\xa1erkessiss\xc3\xa4 on korkeakoulu ja Karat\xc5\xa1ajevskissa kasvatustieteellinen instituutti.'