b'\n_START_ARTICLE_\nTrooppinen sademets\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nTrooppinen sademets\xc3\xa4 on ainavihanta ja tihe\xc3\xa4 sademets\xc3\xa4 tropiikissa, jossa sataa v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 1\xc2\xa0500 millimetri\xc3\xa4 vuodessa. Trooppiset sademets\xc3\xa4t ovat maapallon monimuotoisin kasvillisuusvy\xc3\xb6hyke, ja niiss\xc3\xa4 esiintyy ainakin puolet maapallon el\xc3\xa4inlajeista. Hakkuiden ja kaskeamisen seurauksena sademets\xc3\xa4t ovat jatkuvasti v\xc3\xa4henem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja niiden tulevaisuus on uhattuna. Puut voivat kasvaa yli 50 metrin korkuisiksi. El\xc3\xa4m\xc3\xa4 trooppisessa sademets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on jakautunut useisiin eri kerroksiin._NEWLINE_Sademets\xc3\xa4t sijaitsevat p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4, siell\xc3\xa4 sataa ja on l\xc3\xa4mmint\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4ri vuoden. Kasvillisuus on todella rehev\xc3\xa4\xc3\xa4 ja erilaiseja kasvilajeja on paljon enemm\xc3\xa4n kuin muilla kasvillisuusalueilla.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nTrooppista sademets\xc3\xa4\xc3\xa4 esiintyy aivan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajan tuntumassa 25. pohjoisen ja etel\xc3\xa4isen leveyspiirin v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella ja korkeintaan 3\xc2\xa0000 metrin korkeudella merenpinnasta. Alueella vaikuttaa intertrooppinen rintama, jossa konvergenssin seurauksena l\xc3\xa4mmint\xc3\xa4 ja kosteaa ilmaa saapuu ulommilta leveysasteilta muodostaen sinne pysyv\xc3\xa4n matalapaineen vy\xc3\xb6hykkeen, jolla sataa yli 200 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuodessa. Kaikkien kuukausien keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 18 celsiusastetta ja kuukausittaisten keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilojen vaihtelu on alle 6\xc2\xa0\xc2\xb0C.\n_START_SECTION_\nAmerikka\n_START_PARAGRAPH_\nAmerikan sademets\xc3\xa4t eli neotrooppiset sademets\xc3\xa4t kattavat yli kolmasosan kaikista maailman sademetsist\xc3\xa4, ja niiden eli\xc3\xb6maailma on ehk\xc3\xa4 koko maailman rikkain. Sademetsi\xc3\xa4 on Amazonin tasangolla sek\xc3\xa4 vuoristoisemmassa V\xc3\xa4li-Amerikassa. Amazonian sademets\xc3\xa4t voidaan jakaa 24 eri tyyppiin, joista jokaisessa on omat puulajinsa ja muut kasvinsa sek\xc3\xa4 ainutlaatuinen rakenteensa ja maaper\xc3\xa4tyyppins\xc3\xa4. Sateisinta on kes\xc3\xa4kuusta syyskuuhun, jolloin joet tulvivat huomattavan paljon ja synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tulvametsi\xc3\xa4._NEWLINE_Amerikan sademetsien tunnusomaisia lajeja ovat esimerkiksi morfoperhoset, nuolimyrkkysammakot, jaguaari, laiskiainen, m\xc3\xb6lyapina sek\xc3\xa4 j\xc3\xa4ttikokoiset jyrsij\xc3\xa4t kuten kapybara. Amazonjoessa el\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkiksi lihaa sy\xc3\xb6vi\xc3\xa4 piraijoja sek\xc3\xa4 vaaleanpunainen amazoninjokivalas.\n_START_SECTION_\nAfrikka\n_START_PARAGRAPH_\nAfrikassa Kongon altaan sademets\xc3\xa4t ovat vaikeakulkuisia, eik\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 tunneta viel\xc3\xa4 kokonaan. Afrikan h\xc3\xa4nt\xc3\xa4apinat ja ihmisapinat, kuten mandrilli ja gorilla, ovat hyvin kookkaita. Mets\xc3\xa4norsut vaikuttavat huomattavasti Afrikan sademetsiin. Ne tallaavat, raivaavat ja sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t aluskasvillisuutta ja taimia niin, ett\xc3\xa4 metsiin j\xc3\xa4\xc3\xa4 pysyv\xc3\xa4sti harvoja tai kokonaan paljaita kohtia ja polkuja. Norsut my\xc3\xb6s myll\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t maata, mink\xc3\xa4 seurauksena mets\xc3\xa4\xc3\xa4n kasvaa tiheit\xc3\xa4 aluskasvillisuusviidakkoja._NEWLINE_Madagaskarin sademetsien erikoisuuksia ovat k\xc3\xa4rpp\xc3\xa4m\xc3\xa4inen fossa sek\xc3\xa4 kummallinen sormiel\xc3\xa4in.\n_START_SECTION_\nAustralia ja Uusi-Guinea\n_START_PARAGRAPH_\nAustralian ja Uuden-Guinean sademetsien el\xc3\xa4imist\xc3\xb6t ovat melko samanlaiset, sill\xc3\xa4 maiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on joskus ollut maasilta. Sademetsiss\xc3\xa4 asuu paljon pussiel\xc3\xa4imi\xc3\xa4 kuten puukenguruita. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4apinoita ei ole. Suurin el\xc3\xa4in on kasuaarilintu, joka voi kasvaa ihmisen korkuiseksi.\n_START_SECTION_\nAasia\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4- ja Kaakkois-Aasian trooppisissa sademetsiss\xc3\xa4 on erityisen paljon liit\xc3\xa4vi\xc3\xa4 el\xc3\xa4inlajeja kuten kaguaaneja, liitok\xc3\xa4\xc3\xa4rmeit\xc3\xa4 ja liitoliskoja. Metsiss\xc3\xa4 on melko v\xc3\xa4h\xc3\xa4n liaaneja ja muita k\xc3\xb6ynn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. Puustoa hallitsevat korkeat Dipterocarpaceae-heimon puut, jotka tekev\xc3\xa4t mets\xc3\xa4t erityisen avoimiksi. Viidest\xc3\xa4 kahdeksan vuoden v\xc3\xa4lein suuri osa korkeista puista kukkii yht\xc3\xa4 aikaa kolmen kuukauden ajan. Merenrantaa reunustavat mangrovet. Puissa el\xc3\xa4\xc3\xa4 orankeja, gibboneita ja nen\xc3\xa4apinoita, ja maassa el\xc3\xa4vist\xc3\xa4 nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 suurimpia ovat tiikerit ja sarvikuonot.\n_START_SECTION_\nSademets\xc3\xa4tyypit\n_START_PARAGRAPH_\nAlankosademets\xc3\xa4 on trooppisen sademets\xc3\xa4n perusmuoto. Sit\xc3\xa4 kasvaa tropiikin alangoilla, miss\xc3\xa4 sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 2000 millimetri\xc3\xa4 vuodessa ja joka kuukausi v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 100 millimetri\xc3\xa4. T\xc3\xa4llaisia sademetsi\xc3\xa4 on laajalti Afrikassa, Etel\xc3\xa4- ja Keski-Amerikassa sek\xc3\xa4 Kaakkois-Aasiassa, Australiassa ja Uudessa-Guineassa. Alankosademets\xc3\xa4 kasvaa hyvin korkeaksi, ja sen pisimm\xc3\xa4t puut ovat 45\xe2\x80\x9355 metrin mittaisia. Alankosademetsien puiden runkoja peitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t liaanit ja k\xc3\xb6ynn\xc3\xb6kset. Karikekerros on ohut. Koskemattomissa alankosademetsiss\xc3\xa4 lajirunsaus on suurimmillaan ja lajit v\xc3\xa4rikk\xc3\xa4immill\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Vuoristosademets\xc3\xa4t alkavat 900\xe2\x80\x931800 metrin korkeudessa. Ne ovat viile\xc3\xa4mpi\xc3\xa4 ja sumuisempia kuin alankosademets\xc3\xa4t, ja puut j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t 15\xe2\x80\x9330 metrin korkuisiksi. Liaaneja ei ole, mutta muita k\xc3\xb6ynn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kosteassa viihtyvi\xc3\xa4 kasveja on runsaasti, samoin kuin kariketta._NEWLINE_Pilvi- ja sumusademets\xc3\xa4t sijaitsevat viel\xc3\xa4 korkeammalla kuin vuoristomets\xc3\xa4t. Ne ovat l\xc3\xa4hes jatkuvasti h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4n sumuverhon sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Puunrunkoja peitt\xc3\xa4\xc3\xa4 paksu saniaiskerros ja oksilta riippuu sammalia ja j\xc3\xa4k\xc3\xa4li\xc3\xa4. Keski-Afrikan vuorigorilla el\xc3\xa4\xc3\xa4 pilvimetsiss\xc3\xa4, mutta muuta el\xc3\xa4imist\xc3\xb6\xc3\xa4 on v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin alankosademetsiss\xc3\xa4. Yli kolmen kilometrin korkeudessa alkaa k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6mets\xc3\xa4, jossa puut ovat vain parin metrin korkuisia ja niiden lehdet ovat pieni\xc3\xa4 ja nahkamaisia. J\xc3\xa4k\xc3\xa4l\xc3\xa4t ovat syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neet p\xc3\xa4\xc3\xa4llyskasvit._NEWLINE_Savannisademetsi\xc3\xa4 kasvaa hiekkamailla. Niiden puut ovat lyhyempi\xc3\xa4 kuin alankosademetsiss\xc3\xa4 k\xc3\xb6yh\xc3\xa4n maaper\xc3\xa4n vuoksi. Puilla onkin usein pintajuuret, jotka imev\xc3\xa4t ravinteita kuolleista lehdist\xc3\xa4. Lihansy\xc3\xb6j\xc3\xa4kasvit ovat yleisi\xc3\xa4, samoin kasvit, jotka k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t ravinnokseen muurahaisten ulosteita._NEWLINE_Tulvamets\xc3\xa4t j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t aika ajoin tulvan alle, joskus pysyv\xc3\xa4stikin. Amazonian tulvametsiss\xc3\xa4 menestyv\xc3\xa4t palmut ja kapokkipuut. Joskus tulvimisesta syntyy turvemets\xc3\xa4, jonka maanpinta kohoaa lopulta tulvarajan yl\xc3\xa4puolelle._NEWLINE_Mangrovemets\xc3\xa4t kasvavat meren rannalla. Mangrovemetsien puilla on usein p\xc3\xb6nkk\xc3\xa4juuret. Ne suojaavat rantaa eroosiolta ja suojelevat kalakantoja.\n_START_SECTION_\nKentt\xc3\xa4kerros\n_START_PARAGRAPH_\nKentt\xc3\xa4kerros on sademets\xc3\xa4n alin kerros, johon kuuluvat aluskasvillisuus, maaper\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 puiden juuret. Sademets\xc3\xa4n pohjassa on h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 vain alle yksi prosentti ylimpien latvusten saamasta valosta p\xc3\xa4\xc3\xa4tyy kentt\xc3\xa4kerrokseen asti._NEWLINE_Sademetsien maaper\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin k\xc3\xb6yh\xc3\xa4\xc3\xa4 ja vanhaa. Maannos on tiilenpunainen lateriitti eli latosoli, ja maan ravinnekerros on vain 10\xc2\xa0cm paksu. Ravinteet ovat huuhtoutuneet sadeveden mukana pois, ja laterisaation seurauksena j\xc3\xa4ljelle on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt rauta- ja alumiinioksidia, jotka v\xc3\xa4rj\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t maaper\xc3\xa4n punaiseksi. P\xc3\xa4\xc3\xa4llimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kerroksena on runsaasti kuolleita lehti\xc3\xa4 ja muuta kariketta, joka kosteissa ja l\xc3\xa4mpimiss\xc3\xa4 olosuhteissa hajoaa nopeasti. Matojen sijaan humuksen hajottavat runsaslukuiset bakteerit, sienet ja termiitit, jotka tuovat ravinteet nopeasti takaisin kasvien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Lahoaminen tapahtuu muutamassa vuorokaudessa tai viikossa. N\xc3\xa4in maaper\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ei pysy ravinteita, kun vesi huuhtoo niit\xc3\xa4 pois ja kasvit ottavat ne heti omaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4. Sademetsien rehevyys perustuukin ennen kaikkea lehv\xc3\xa4st\xc3\xb6\xc3\xb6n, mink\xc3\xa4 takia ne ovat huonoa viljelysmaata. Tuliper\xc3\xa4isill\xc3\xa4, nuorilla seuduilla maaper\xc3\xa4 saattaa olla ravinteikastakin, mutta nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4llaiset alueet on useimmiten raivattu viljelysk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_Kentt\xc3\xa4kerroksessa viihtyv\xc3\xa4t vain h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n sopeutuneet kasvit, etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 lukuisat saniaislajit. Kukkivia kasveja on hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, koska kukat ovat hy\xc3\xb6dytt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 v\xc3\xa4h\xc3\xa4isest\xc3\xa4 valosta johtuen. Siell\xc3\xa4 t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kasvaa nuoria puiden taimia, jotka ovat hyvin hidaskasvuisia. My\xc3\xb6s useita lehtivihre\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 loiskasveja esiintyy, kuten Kaakkois-Aasian metsiss\xc3\xa4 Rafflesia, joka kasvaa liaanien juuriloisena ja jonka k\xc3\xa4rp\xc3\xa4si\xc3\xa4 houkutteleva pahanhajuinen kukka on maailman suurin. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t k\xc3\xa4mmekk\xc3\xa4kasvit puolestaan saavat ravintonsa ainoastaan m\xc3\xa4t\xc3\xa4nevist\xc3\xa4 kasvinj\xc3\xa4tteist\xc3\xa4, kuten my\xc3\xb6s sienet, joita kerroksessa esiintyy runsaasti._NEWLINE_Jotkin puut kasvattavat suuret maanp\xc3\xa4\xc3\xa4lliset juuret, jotka jakavat niiden painon laajalle alueelle ja siten pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t ne paremmin pystyss\xc3\xa4. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 juurakkoja ovat kiilamaiset lankkujuuret ja kaarevat p\xc3\xb6nkk\xc3\xa4juuret._NEWLINE_Silloin t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in myrskyn tai kuolemisen seurauksena latvuskerroksen puu kaatuu. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in latvustoon syntyy aukko, josta p\xc3\xa4\xc3\xa4see runsaasti valoa aina kentt\xc3\xa4kerrokseen asti. Kauan horroksessa alkaneet siemenet it\xc3\xa4v\xc3\xa4t, ja nuorten puuntaimien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 alkaa ankara kilpailu siit\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 niist\xc3\xa4 ehtii t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n aukon. Ensimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 t\xc3\xa4yteen mittaansa kasvavat hennot ja matalat puut. Ne kukkivat, tuottavat hedelm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja kuolevat. Niiden j\xc3\xa4lkeen vahvemmat ja hitaasti kasvavat puut kuten mahonki ja tiikki ottavat niiden paikan ja kasvattavat runkonsa aina latvuskerrokseen asti.\n_START_SECTION_\nKeskikerros\n_START_PARAGRAPH_\nSademets\xc3\xa4n keskikerroksen h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kasvaa nuoria, ohutvartisia ja noin 20-metrisi\xc3\xa4 puita, jotka odottavat sopivan aukon syntymist\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4kseen kasvamaan latvuskerroksen tasalle. Lis\xc3\xa4ksi siell\xc3\xa4 kasvaa melko harvakseltaan t\xc3\xa4ysikasvuisia pensaita ja palmuja. Kerroksessa esiintyy useita lintuja, perhosia, lepakoita, sammakoita ja k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeit\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 v\xc3\xa4h\xc3\xa4iseen valoon sopeutuneita epifyyttej\xc3\xa4, kuten saniaisia ja sammalia. Ilma on kerroksessa seisovaa ja eritt\xc3\xa4in kosteaa._NEWLINE_Aluspuuston ja latvuskerroksen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on paljon tyhj\xc3\xa4\xc3\xa4 tilaa, sill\xc3\xa4 aluspuusto ei kasva kovinkaan korkeaksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu luultavasti siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 aluspuut eiv\xc3\xa4t saisi riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti valoa, jos ne kasvaisivat liian l\xc3\xa4helle latvuskerrosta.\n_START_SECTION_\nLatvuskerros\n_START_PARAGRAPH_\nLatvuskerros muodostaa sademets\xc3\xa4n tihe\xc3\xa4n katon, jonka l\xc3\xa4pi p\xc3\xa4\xc3\xa4see vain 10\xe2\x80\x9315\xc2\xa0% auringonvalosta. Latvusto pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s rankkasateet, jotka muutoin veisiv\xc3\xa4t pian maaper\xc3\xa4n pintakerrokset menness\xc3\xa4\xc3\xa4n. Latvuskerros ulottuu useimmilla alueilla 20\xe2\x80\x9340 metrin korkeuteen, Kaakkois-Aasiassa ja Australiassa jopa 70 metrin korkeuteen._NEWLINE_Latvuston puiden lehdet voivat uusiutua jatkuvasti, tai puu voi pudottaa kaikki lehtens\xc3\xa4 kerralla. Lehdet ovat asettuneet niin, ett\xc3\xa4 ne varjostavat toisiaan mahdollisimman v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Noin 80 prosenttia lehdist\xc3\xa4 on pitk\xc3\xa4nsoikeita ja ter\xc3\xa4v\xc3\xa4k\xc3\xa4rkisi\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n ansiosta ne voivat ohjata sadeveden pois lehden pinnalta, jotta ravinteet eiv\xc3\xa4t huuhtoutuisi pois ja sammalet, sienet ja lev\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t kasvaisi lehdell\xc3\xa4._NEWLINE_Latvuskerroksessa el\xc3\xa4\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4y monenlaisia el\xc3\xa4imi\xc3\xa4, kuten lintuja, apinoita, laiskiaisia, kissoja, puupiikkisikoja, muurahaiskarhuja, sammakoita, liskoja, k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeit\xc3\xa4 ja hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4. Ne ovat kehitt\xc3\xa4neet erilaisia keinoja liikkua puiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4: jotkin hyppiv\xc3\xa4t tai heilauttelevat itsens\xc3\xa4 oksalta oksalle, toiset liitelev\xc3\xa4t ilman l\xc3\xa4pi, ja muurahaiset muodostavat siltoja._NEWLINE_Latvusoksilla kasvaa lukuisia epifyyttisi\xc3\xa4 kasveja, kuten k\xc3\xa4mmekk\xc3\xa4- ja ananaskasveja. Kasvit kilpailevat jatkuvasti p\xc3\xa4\xc3\xa4syst\xc3\xa4 latvuskerrokseen. Epifyytit eiv\xc3\xa4t normaalisti vahingoita is\xc3\xa4nt\xc3\xa4kasvejaan, jotka antavat niille kasvualustan, mutta on olemassa my\xc3\xb6s kasveja, jotka ovat valmiita tappamaan p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4kseen osalliseksi auringonpaisteesta. Esimerkiksi kuristajaviikuna haarautuu is\xc3\xa4nt\xc3\xa4puun ymp\xc3\xa4rille ja lopulta kuristaa sen kuoliaaksi, ja j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 vain kuristajaviikunan ontto verkkomainen runko.\n_START_SECTION_\nYlin latvuskerros\n_START_PARAGRAPH_\nEr\xc3\xa4\xc3\xa4t puulajit kasvavat suotuisissa olosuhteissa viel\xc3\xa4 latvuskerrostakin korkeammiksi muodostaen ylimm\xc3\xa4n latvuskerroksen, joka saa erityisen runsaasti auringonvaloa. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 ylimm\xc3\xa4t puut ovat usein valtavan suuria ja leve\xc3\xa4latvaisia. Niiden lehdet ovat paksut eik\xc3\xa4 niill\xc3\xa4 ole tippak\xc3\xa4rke\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 kosteus ei kuitenkaan niill\xc3\xa4 kauan pysyisi. Jotkin puut saattavat pudottaa kaikki lehtens\xc3\xa4 juuri ennen runsasta kukintaansa.\n_START_SECTION_\nVeden kiertokulku\n_START_PARAGRAPH_\nTrooppisessa sademets\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sataa l\xc3\xa4hes joka p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Sade kastelee puut l\xc3\xa4pim\xc3\xa4riksi ja valuu mets\xc3\xa4\xc3\xa4 halkoviin jokiin ja virtoihin, jotka tulvivat kaikkein kosteimpina aikoina. Suuri osa sadevedest\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4 puiden latvuksiin eik\xc3\xa4 valu maahan asti. Kuumuus muuttaa lehtikerrosten kannatteleman veden h\xc3\xb6yryksi, joka kohoaa mets\xc3\xa4n ylle sumuna, nousee yl\xc3\xb6s ja tiivistyy pilviksi, jotka satavat takaisin mets\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nEli\xc3\xb6st\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSademetsiss\xc3\xa4 esiintyy yli puolet, joidenkin arvioiden mukaan jopa 70\xe2\x80\x9390\xc2\xa0% kaikista maapallon eli\xc3\xb6lajeista. Eri alueiden sademets\xc3\xa4t eroavat toisistaan selv\xc3\xa4sti lajistoltaan, ja usein jopa suvut ja heimot vaihtelevat. Lajim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on suurin neotrooppisissa sademetsiss\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4isin Afrikan sademetsiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKasvit\n_START_PARAGRAPH_\nSademets\xc3\xa4n kasvit kasvavat ilmi\xc3\xb6m\xc3\xa4isen nopeasti, sill\xc3\xa4 niill\xc3\xa4 on ihanteelliset olosuhteet: sademets\xc3\xa4 on kostea ja tasaisen l\xc3\xa4mmin, ja siell\xc3\xa4 on riitt\xc3\xa4miin hiilidioksidia ja latvuksissa sek\xc3\xa4 aukkopaikoissa my\xc3\xb6s auringonvaloa. Sademets\xc3\xa4 tuottaa kaikista ekosysteemeist\xc3\xa4 eniten biomassaa pinta-alayksikk\xc3\xb6\xc3\xa4 kohti._NEWLINE_Vaikka sademets\xc3\xa4t kattavat vain kuusi prosenttia mantereiden pinta-alasta, arvioidaan niiss\xc3\xa4 kasvavan ainakin 155\xc2\xa0000 kasvilajia, mik\xc3\xa4 on noin puolet koko maapallon kasvilajeista. Monet niist\xc3\xa4 ovat endeemisi\xc3\xa4 eli kotoper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 omalle alueelleen, eik\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 siten esiinny miss\xc3\xa4\xc3\xa4n muualla._NEWLINE_Sademetsien puusto on hyvin monilajista, korkea- ja nopeakasvuista sek\xc3\xa4 tihe\xc3\xa4latvuista. Yhdell\xc3\xa4 sademets\xc3\xa4hehtaarilla voi kasvaa jopa sata puulajia, usein vain muutama yksil\xc3\xb6 kutakin lajia kohti. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on seurausta sademetsien poikkeuksellisen suuresta biodiversiteetist\xc3\xa4 ja siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kun tietyn puulajin yksil\xc3\xb6t sijaitsevat kaukana toisistaan, on niit\xc3\xa4 mahdollisesti tuhoavien hy\xc3\xb6nteisten hankala levit\xc3\xa4 laajalle alueelle.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4\xc3\xa4kkeiden l\xc3\xa4hde\n_START_PARAGRAPH_\n25 prosenttia l\xc3\xa4nsimaissa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4vien l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeiden vaikuttavista ainesosista on per\xc3\xa4isin sademets\xc3\xa4n kasveista. Niit\xc3\xa4 ovat esimerkiksi ehk\xc3\xa4isyhormonit, pirist\xc3\xa4v\xc3\xa4t aineet ja rauhoittavat l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeet. Er\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 madagaskarilaisesta punatalviosta (Catharanthus roseus) saadaan tehokasta l\xc3\xa4\xc3\xa4kett\xc3\xa4 leukemiaa ja Hodgkinin tautia vastaan. Dioscorea-liaanin juurakoista puolestaan saadaan muun muassa kortisonia ja diosgeniinia, joka on ehk\xc3\xa4isypillereiden t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 osa. L\xc3\xa4\xc3\xa4keteollisuus voikin olla merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 taloudellinen syy sademetsien s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4miseen. Ongelmana on kuitenkin l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeist\xc3\xa4 saatavan rahan virtaaminen l\xc3\xa4nsimaisille l\xc3\xa4\xc3\xa4keyhti\xc3\xb6ille sen sijaan, ett\xc3\xa4 paikalliset asukkaat voisivat tulla toimeen l\xc3\xa4\xc3\xa4kekasveilla ja n\xc3\xa4in lopettaa sademetsien hakkuut.\n_START_SECTION_\nSademetsien tuhoaminen\n_START_PARAGRAPH_\nIhminen on toiminnallaan tuhonnut arviolta yli puolet maapallon alkuper\xc3\xa4isist\xc3\xa4 sademetsist\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4syyn\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n ovat olleet metsien hakkuu puuteollisuuden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n sek\xc3\xa4 metsien kaskeaminen viljelys- ja karjankasvatusk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Pahimmin ovat k\xc3\xa4rsineet Kaakkois-Aasian tihe\xc3\xa4\xc3\xa4n asutut alueet, ja monilta alueilta mets\xc3\xa4t ovat kadonneet jo kokonaan. Pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n Amazonin sademets\xc3\xa4\xc3\xa4 tuhotaan noin 20\xc2\xa0000 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 vuosittain. Monet maat, kuten Brasilia, ovat asettaneet tiukkoja s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 hakkuille, mutta laittomat hakkuut ovat varsin yleisi\xc3\xa4. Brasilia on yksi maailman suurimmista lihantuottajista ja maailman suurin siipikarjan- ja naudanlihan viej\xc3\xa4. Selvityksien mukaan ep\xc3\xa4kohtia lihantuotannossa ovat sek\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden ty\xc3\xb6olot ja ty\xc3\xb6per\xc3\xa4iset sairaudet ett\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ongelmat. Karjankasvatus ja soijanviljely rehuteollisuuden tarpeisiin ovat johtaneet suurin sademetsien hakkuisiin kun sademetsi\xc3\xa4 muutetaan viljely- ja laidunmaaksi. Carnegie-instituutin vuonna 2010 julkaistun tutkimuksen mukaan hakkuiden ja ilmastonmuutoksen yhteisvaikutuksen seurauksena vuonna 2100 nykyisist\xc3\xa4 sademetsist\xc3\xa4 olisi j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 18\xe2\x80\x9345 prosenttia._NEWLINE_Useimmiten metsien tuhoaminen tapahtuu vaiheittain: aluksi puutavaraa hankkivat mets\xc3\xa4yhti\xc3\xb6t raivaavat mets\xc3\xa4alueen l\xc3\xa4pi teit\xc3\xa4, joita pitkin alueelle saapuu toimeentulon toivossa paikallisia talonpoikia perheineen. He kaskeavat mets\xc3\xa4\xc3\xa4 pelloiksi, mutta muutaman sadon j\xc3\xa4lkeen jo entuudestaan v\xc3\xa4h\xc3\xa4ravinteinen maaper\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ynyt viljelykelvottomaksi. Lis\xc3\xa4ksi tuholaiset ja nopeakasvuiset trooppiset rikkaruohot vaikeuttavat viljely\xc3\xa4. Niinp\xc3\xa4 ihmiset joutuvat kaskeamaan lis\xc3\xa4\xc3\xa4 mets\xc3\xa4\xc3\xa4 viljelysk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Osa vanhoista pelloista j\xc3\xa4tet\xc3\xa4\xc3\xa4n ruohokentiksi, joilla aletaan kasvattaa lihakarjaa ainakin osittain vientiin tarkoitettavaksi. Puutavaran saanti on suurin syy sademetsien tuhoamiseen sek\xc3\xa4 suorasti ett\xc3\xa4 ep\xc3\xa4suorasti. Monilla kaadettujen sademetsien tilalla kasvatetaan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi tiikkiviljelmi\xc3\xa4, joiden ekologinen arvo on v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen. Siten my\xc3\xb6s t\xc3\xa4llaisen puutavaran suosiminen tuhoaa sademets\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4lillisesti._NEWLINE_Koska monet sademetsien eli\xc3\xb6lajit el\xc3\xa4v\xc3\xa4t hyvin rajoittuneilla alueilla ja niiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on tavattoman runsas, h\xc3\xa4vi\xc3\xa4\xc3\xa4 sademetsien kadotessa monia lajeja, joita ei ole viel\xc3\xa4 edes ehditty l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 tai tutkia. Arvioiden mukaan vuosittain h\xc3\xa4vi\xc3\xa4\xc3\xa4 sukupuuttoon jopa 50\xc2\xa0000 lajia sademetsien tuhoamisen seurauksena.\n_START_SECTION_\nSuojelu\n_START_PARAGRAPH_\nSademetsien hakkuiden lopettamiseksi on teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 laajoja suojelutoimia. Yksi keino v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 hakkuita on saada paikalliset asukkaat hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n puutavaran ja viljelymaiden sijaan sademetsien uusiutuvia luonnonvaroja, kuten p\xc3\xa4hkin\xc3\xb6it\xc3\xa4, hedelmi\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 \xc3\xb6ljy\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4\xc3\xa4keaineita tuottavia kasvinosia. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla he saisivat pitk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4 hakkuita huomattavasti suuremmat tulot omistamastaan alueesta. Amazonasissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Uudessa-Guineassa on yh\xc3\xa4 runsaasti koskematonta sademets\xc3\xa4\xc3\xa4, jonka olemassaolo on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 turvata. Osa t\xc3\xa4llaisista alueista on jo julistettu suojelualueiksi tai ne ovat sijainniltaan niin vaikeap\xc3\xa4\xc3\xa4syisi\xc3\xa4 tai kaupallisesti arvottomia, ettei niiden hyv\xc3\xa4ksik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 ole kannattanut._NEWLINE_Samaan aikaan kun sademetsi\xc3\xa4 hakataan, on k\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s laajoja puiden uudelleenistutusprojekteja. T\xc3\xa4llaiset mets\xc3\xa4t ovat kuitenkin biodiversiteetilt\xc3\xa4\xc3\xa4n huomattavasti v\xc3\xa4h\xc3\xa4isempi\xc3\xa4 verrattuna alkuper\xc3\xa4isiin metsiin, jotka ovat saaneet kehitty\xc3\xa4 rauhassa miljoonia vuosia. Avohakkuiden sijaan sademetsiss\xc3\xa4 on paikoin pyritty kest\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n mets\xc3\xa4nhoitoon, jolloin esimerkiksi nuoret ja elinvoimaiset puut j\xc3\xa4tet\xc3\xa4\xc3\xa4n kasvamaan. My\xc3\xb6s l\xc3\xa4nsimaissa ihmiset voivat edist\xc3\xa4\xc3\xa4 sademetsien suojelua ostamalla vain kest\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla tuotettua puutavaraa. Sademets\xc3\xa4alueiden ostaminen suojelutarkoituksessa on tehokas tapa pelastaa ainakin osa maailman monimuotoisimmasta ekosysteemist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSademets\xc3\xa4t ja ilmakeh\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSademetsi\xc3\xa4 on perinteisesti kutsuttu "maapallon keuhkoiksi", sill\xc3\xa4 niiden arveltiin aiemmin tuottavan jopa 40 prosenttia maapallon ilmakeh\xc3\xa4n hapesta. Tosiasiassa n\xc3\xa4in ei kuitenkaan ole, sill\xc3\xa4 sademets\xc3\xa4t kuluttavat suurimman osan tuottamastaan hapesta tai jopa tuotantoaan suuremman m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n, ollen n\xc3\xa4in hapen nettokuluttajia. Maapallon todelliset keuhkot ovat valtamerten lev\xc3\xa4t, jotka tuottavat suurimman osan hapesta._NEWLINE_Sademetsien tuhoamisella on kuitenkin suora yhteys kasvihuoneilmi\xc3\xb6n voimistumiseen. Sademetsien kaskeaminen ja kaatuneiden puunosien hajoaminen tuottaa ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosittain 2\xe2\x80\x933 miljardia tonnia hiilt\xc3\xa4 hiilidioksidin ja -monoksidin muodossa, mik\xc3\xa4 vastaa kolmannesta ilmakeh\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tyv\xc3\xa4n ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen hiilidioksidin kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi jos kaikkein eniten auringonvaloa saavan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajan seudun pinta vaihtuu vihre\xc3\xa4st\xc3\xa4 mets\xc3\xa4st\xc3\xa4 paljaaksi, kasvaa maapallon pinnan saama s\xc3\xa4teilym\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 huomattavasti, ja albedovaikutukseksi kutsuttu ilmi\xc3\xb6 muuttaa ilmavirtojen ja sateiden kulkua laajoilla alueilla. Vaikka sademetsien v\xc3\xa4hentyminen ei todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti uhkaakaan maapallon happitasapainoa, on sill\xc3\xa4 hyvin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ilmastollinen vaikutus.'