b'\n_START_ARTICLE_\nParikkala\n_START_SECTION_\nEsihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSimpelej\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 sijaitseva Parikkala on Salpausselkien v\xc3\xa4list\xc3\xa4 runsasj\xc3\xa4rvist\xc3\xa4 m\xc3\xa4ki- ja harjusel\xc3\xa4nneseutua. Parikkalasta on l\xc3\xb6ydetty yksi kivikautinen asuinpaikka ja jokunen esine sek\xc3\xa4  pronssikautisia esineit\xc3\xa4. Pysyv\xc3\xa4 asutus muodostui 1400\xe2\x80\x931500-luvulla. Alueen kehitykseen ovat vaikuttaneet merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti monet rajank\xc3\xa4ynnit P\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhasta (1323) Pariisin rauhaan (1947).\n_START_SECTION_\nNovgorod ja Ruotsi\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhassa Parikkalan alue tuli kuulumaan Novgorodiin. Vatjan viidenneksen verokirjassa vuonna 1500 mainitaan Parikkalan alueelta Joukion, Tyrj\xc3\xa4n ja Koitsanlahden kyl\xc3\xa4t, jotka kuuluivat Kurkijoen pogostaan. Stolbovan rauhassa vuonna 1617 K\xc3\xa4kisalmen l\xc3\xa4\xc3\xa4niin kuulunut alue siirtyi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 Ruotsille.\n_START_SECTION_\nJoukio\n_START_PARAGRAPH_\nStolbovan rauhansopimuksen solmimisen j\xc3\xa4lkeen Kurkijoen ortodoksisen seurakunnan Sammatlammin ja Tyrj\xc3\xa4n kappeleista tuli Joukion evankelis-luterilainen seurakunta. Ensimm\xc3\xa4inen luterilainen kirkko paikkakunnalla tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen 1617, ja oma pappi mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran 1632. Sammatlammin ja Tyrj\xc3\xa4n ortodoksiset kappeliseurakunnat jatkoivat toimintaansa noin vuosisadan ajan hiipuen v\xc3\xa4hitellen kokonaan._NEWLINE_1652 perustettiin Joukion ja Uukuniemen alueelle Nyborgin kreivikunta, joka lakkasi 1680._NEWLINE_Ortodokseja painostettiin k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n luterilaisiksi, ja monet alueen ortodoksisista asukkaista muuttivat it\xc3\xa4\xc3\xa4n, pakoon Ruotsin harjoittamaa luterilaistamista. Ortodoksien tilalle muutti savolaisia luterilaisia talonpoikia ja muualta Suomesta tulleita, jotka saivat verohelpotuksin hoidettavakseen Moskovan suuriruhtinaskunnan puolelle siirtyneiden ortodoksien entiset maatilat. Verohelpotusten lis\xc3\xa4ksi toinen etu oli se, ettei K\xc3\xa4kisalmen l\xc3\xa4\xc3\xa4niss\xc3\xa4 suoritettu sotav\xc3\xa4enottoa, jolloin talonpoikaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli asevelvollisuudesta vapaa K\xc3\xa4kiselmen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin osalta. K\xc3\xa4kisalmen l\xc3\xa4\xc3\xa4ni kuului Inkerinmaan kenraalikuvenementtiin, ja sit\xc3\xa4 kohdeltiin Ruotsin kuningaskunnan voittomaana, jonka aatelittomilla asukkailla ei ollut oikeutta l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4miehi\xc3\xa4 Ruotsin valtiop\xc3\xa4iville._NEWLINE_Uudenkaupungin rauhassa vuonna 1721 Joukio palautettiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n yhteyteen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 kuului Vanhaan Suomeen, joka liitettiin Suomen autonomiseen suuriruhtinaskuntaan vuonna 1812.\n_START_SECTION_\nParikkala\n_START_PARAGRAPH_\nSeurakunnan nelj\xc3\xa4s kirkko valmistui vuonna 1817 Parikka-nimisen talonpojan maalle, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 ja seurakuntaa alettiin kutsua Parikkalaksi. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 on tullut my\xc3\xb6hemmin tunnetuksi muun muassa lukuisista meijereist\xc3\xa4\xc3\xa4n. Parikkalan etel\xc3\xa4osasta muodostettiin Simpeleen kunta vuonna 1923 ja pohjoisosasta Saaren kunta vuonna 1929 Viime sotien seurauksena Parikkalan alueesta noin 1/3 (293\xc2\xa0km\xc2\xb2) j\xc3\xa4i Neuvostoliitolle luovutetulle alueelle ja alueen 2\xc2\xa0556 asukasta joutuivat j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kotinsa. Luovutettu alue k\xc3\xa4sitti Lamminsalon ja Koitsansalon kyl\xc3\xa4t, Syv\xc3\xa4oron asemanseudun sek\xc3\xa4 osia Lamminkyl\xc3\xa4n, Poutalan ja Tyrj\xc3\xa4n kylist\xc3\xa4. Vuonna 1945 siirrettiin Innasennurkka ja Kaljusenkyl\xc3\xa4 Parikkalasta Simpeleeseen.\n_START_SECTION_\nPolitiikka ja hallinto\n_START_PARAGRAPH_\nKunnan valtapuolue on ollut keskusta, ja kunnanhallitusta on johtanut koko 2000-luvun keskustalainen Ari Berg. Kunnanjohtaja on Vesa Huuskonen, joka on ammattisotilas ja l\xc3\xb6ytyi teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n pitk\xc3\xa4n etsinn\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen. Edellinen kunnanjohtaja Hans Olander l\xc3\xa4hti kunnanjohtajan paikalta sekavien vaiheiden j\xc3\xa4lkeen, ja h\xc3\xa4nen seuraajakseen ei ollut juuri hakijoita.\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nHonkakyl\xc3\xa4, Joukio, J\xc3\xa4rvenp\xc3\xa4\xc3\xa4, Kangaskyl\xc3\xa4, Kaukola, Kesusmaa, Kinnarniemi, Kirjavala, Koitsanlahti, Kummunkyl\xc3\xa4, Lamminkyl\xc3\xa4, Maironiemi, Melkoniemi, Mikkolanniemi, M\xc3\xa4ntylahti (Mentalahti) - eli S\xc3\xa4rkisalmi, Niukkala, Oravaniemi, Poutala, Rasvaniemi, Rautalahti, Saarenkyl\xc3\xa4, Savikumpu, Tarnala, Tivi\xc3\xa4, Tyrj\xc3\xa4 ja Uukuniemi.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nN\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4 Parikkalassa on esimerkiksi puukirkko (Charles Bassi, 1817), ortodoksinen tsasouna (1979) ja Koitsanlahden hovi, It\xc3\xa4-Suomen meijerimuseo sek\xc3\xa4 Veijo R\xc3\xb6nkk\xc3\xb6sen luoma Parikkalan patsaspuisto._NEWLINE_Luontoihmisi\xc3\xa4 voi kiinnostaa Simpelej\xc3\xa4rven linnuistaan kuuluisa Siikalahti. Kesusmaan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsevat Mykkiin kivet, joka on harvinaislaatuisen suuri ryhm\xc3\xa4 kookkaita siirtolohkareita._NEWLINE_Kuntakeskuksessa paljastettiin 11.7.2015 pronssin valettu 160\xc2\xa0cm korkea Piikapatsas. Se pystytettiin Parikkalantien varrella sijaitsevalle torialueelle, jossa se katsoo kohti Simpelej\xc3\xa4rve\xc3\xa4. Patsaan hankki yhdistys Parikkalan Kalevalaiset naiset, joka my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rjesti ker\xc3\xa4yksen teoksen rahoittamiseksi. Patsaan suunnitteli rautj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4inen taiteilija Marjaana Tykkyl\xc3\xa4inen apunaan Jyrki Roivainen, Kirsi Siponen ja Tuomas Huhtakallio.\n_START_SECTION_\nLiikenneyhteydet\n_START_PARAGRAPH_\nParikkala on huomattava sek\xc3\xa4 valtateiden ett\xc3\xa4 rautateiden risteyskohtana. Sen ohitse kulkee valtatie 6 Helsingist\xc3\xa4 Joensuuhun, ja Parikkalassa siit\xc3\xa4 erkanee Savonlinnan kautta Juvalle johtava valtatie 14. Kuutostielt\xc3\xa4 on Parikkalan kuntataajamaan useita liittymi\xc3\xa4, uusin Moskuunniemelt\xc3\xa4 S\xc3\xa4rkisalmen suunnasta tuleva otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 2009. Samalla poistui k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 entisen liittym\xc3\xa4tien tasoristeys._NEWLINE_Kunnan keskustaajamasta on suorat junayhteydet Joensuuhun, Helsinkiin ja Savonlinnaan. Y\xc3\xb6junia ei nykyisin ole Parikkalasta l\xc3\xa4hteville. Linja-auton y\xc3\xb6pikavuoro kulkee p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in Helsingin ja Joensuun v\xc3\xa4lisen reitin Parikkalan kautta. Vuorolta on Parikkalassa vaihtoyhteys Savonlinnaan. Rautatieaseman rakennus on Parikkalassa hiljattain siirtynyt Ratahallintokeskukselta kunnan omistukseen._NEWLINE_Joensuuhun johtava nykyinen Karjalan rata kulkee Parikkalan kautta. Parikkalan rautatieasemalla siit\xc3\xa4 haarautuu Savonlinnan rata. Alun perin Parikkalan asema oli vain yksi v\xc3\xa4liasema Elisenvaaran\xe2\x80\x93Savonlinnan-radalla, mutta kun Elisenvaaran risteysasema j\xc3\xa4i luovutetulle alueelle, rakennettiin jo 1940-luvun lopulla yhdysrata Simpeleelt\xc3\xa4 Parikkalaan ja my\xc3\xb6hemmin 1960-luvulla rata Parikkalasta Joensuuhun. Elisenvaaran ja Parikkalan v\xc3\xa4linen rataosa on purettu._NEWLINE_Parikkalan l\xc3\xa4hin lentoasema sijaitsee 60 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Savonlinnassa.\n_START_SECTION_\nMuuta toimintaa\n_START_PARAGRAPH_\nParikkalassa toimivia urheiluseuroja ovat Parikkalan Urheilijat, Saaren Urheilijat, Uukuniemen Urheilijat, Parikkalan Seudun Ampujat, suunnistusseura RaPSU ja Parikkalan sukeltajat ry._NEWLINE_Parikkalassa ilmestyy Suomen toiseksi vanhin paikallislehti, nykyisin Parikkalan-Rautj\xc3\xa4rven Sanomat.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nParikkalan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla sikasoppa, veriletut, puolukka-porkkanapiirakka ja karpalokiisseli.'