b'\n_START_ARTICLE_\nMustakorva-antilooppi\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMustakorva-antiloopit ovat melko tanakkarakenteisia. Niiden s\xc3\xa4k\xc3\xa4korkeus on 45\xe2\x80\x9355 sentti\xc3\xa4 ja paino 8\xe2\x80\x9323 kiloa. Vain uroksilla on sarvet. Ne ovat suorat ja piikkim\xc3\xa4iset, 6,5\xe2\x80\x9313 sentti\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4t. Jalat ovat hennot ja lyhyet. Takajalat ovat hieman etujalkoja pidemm\xc3\xa4t. Sarvien keskipituus on 8 sentti\xc3\xa4. Hajurauhaset ovat hyvin kehittyneet. Turkin karvat ovat j\xc3\xa4ntevi\xc3\xa4 ja kovia. Turkki on v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n punertavanruskea ja sit\xc3\xa4 t\xc3\xa4plitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t etenkin sel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 niskasta jalkojen yl\xc3\xa4osaan ulottuvalla alueella valkoiset karvat, jotka saavat turkin n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n harmahtavalta. Valkoisia karvoja on harvemmassa sivuilla ja kaulassa. My\xc3\xb6s ruumiin alapuoli on ruskea, mutta haaleampi kuin selk\xc3\xa4puoli. Kurkku on punertavankeltainen. Urokset ovat naaraita tummempia. Hyvin pitkiss\xc3\xa4, harmaanruskeissa korvissa on valkoiset sis\xc3\xa4reunat. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on lyhyt, v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n punertavanruskea. Takajaloissa on valesorkkapari vuohisnivelen yl\xc3\xa4puolella. Hampaita on yhteens\xc3\xa4 32. Mustakorva-antilooppi muistuttaa paljon puna-antilooppia, mutta lajit erotetaan toisistaan mustakorva-antiloopin valkoisten karvojen avulla.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMustakorva-antilooppi on Etel\xc3\xa4-Afrikan tasavallan endeeminen laji. Sit\xc3\xa4 tavataan L\xc3\xa4nsi- ja It\xc3\xa4-Kapin provinssien rannikkoalueilla maan etel\xc3\xa4osassa. Se on alueella paikoin yleinen. Levinneisyys rajoittuu l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ysin fynbosin kasvillisuusvy\xc3\xb6hykkeeseen._NEWLINE_Peitteinen kasvillisuus on mustakorva-antiloopille t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4. Sen elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat tiheik\xc3\xb6t, pensastot ja fynbos. Mukautuvana lajina sit\xc3\xa4 tavataan my\xc3\xb6s ihmisen muokkaamasta ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4, kuten viinitarhoista ja viljelyksilt\xc3\xa4, joilla ne voivat aiheuttaa vahinkoa. Mustakorva-antilooppi ei ole uhanalainen ja kanta on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin vakaa. Merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 uhkia ei ole, vaikka peitteisen kasvillisuuden h\xc3\xa4vi\xc3\xa4minen ja tihe\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6 voivatkin aiheuttaa paikallista taantumista. Esimerkiksi Addon kansallispuistossa ylitihe\xc3\xa4 norsukanta on tuhonnut lajin elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4. Mustakorva-antilooppia tavataan seitsem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kansallispuistossa ja lukuisilla muilla suojelualueilla sek\xc3\xa4 laajalti yksityismailla.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nMustakorva-antiloopit el\xc3\xa4v\xc3\xa4t yksin tai pareittain. Laji on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa y\xc3\xb6aktiivinen, mutta se liikkuu my\xc3\xb6s varhaisaamulla ja my\xc3\xb6h\xc3\xa4isillalla. Rauhoitetuilla alueilla ne voivat liikkua my\xc3\xb6s p\xc3\xa4ivisin pilvisess\xc3\xa4 ja viile\xc3\xa4ss\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4. P\xc3\xa4ivisin ne voivat lev\xc3\xa4t\xc3\xa4 pensaikossa tai kivien varjossa. Mustakorva-antiloopit \xc3\xa4\xc3\xa4ntelev\xc3\xa4t vain kiinniotettuina. \xc3\x84\xc3\xa4ntely on m\xc3\xa4\xc3\xa4kimisen tapaista huutoa. Ne k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t paljon aikaa turkkinsa puhdistamiseen ja sukimiseen. Uhan havaitessaan ne j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t mieluummin makaamaan littein\xc3\xa4 ja liikkumattomina piiloon aluskasvillisuuteen kuin pakenevat. Ne v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4v\xc3\xa4t pakenemista viimeiseen asti. Jahdattuina ne voivat pillastua ep\xc3\xa4tasaiseen ja mutkittelevaan juoksuun, joka tekee niist\xc3\xa4 vaikeasti seurattavan takaa-ajajalle. T\xc3\xa4rkein viestint\xc3\xa4keino lajikumppaneihin on haju. Kaikilla yksil\xc3\xb6ill\xc3\xa4 olevat reviirit on hyvin rajattu. Urokset eiv\xc3\xa4t sied\xc3\xa4 toisiaan. Urokset ovatkin hyvin reviiritietoisia. Reviirit merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n ulosteilla ja silm\xc3\xa4n edess\xc3\xa4 ja jaloissa olevien hajurauhasten eritteill\xc3\xa4. Kilpailevat urokset voivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 reviirinpuolustuksessa my\xc3\xb6s sarviaan. Mustakorva-antiloopin vihollisia ovat sakaalit, leopardit, keisarijalokotkat, pytonit ja ihmiset.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nMustakorva-antilooppien mieliravintoa ovat viinik\xc3\xb6ynn\xc3\xb6ksen versot. Ne sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t my\xc3\xb6s heini\xc3\xa4, hedelmi\xc3\xa4 ja puiden ja pensaiden lehti\xc3\xa4. Ne saavat tarvitsemansa veden yleens\xc3\xa4 ravinnon mukana, mutta juovat vett\xc3\xa4 tilaisuuden tullen.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nUseimmat mustakorva-antiloopit synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t syys-joulukuussa, mutta poikasia syntyy ymp\xc3\xa4ri vuoden. Kantoaika kest\xc3\xa4\xc3\xa4 kuusi kuukautta ja naaras saa kerralla yhden poikasen. Lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisk\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen on samankaltaista kuin puna-antiloopilla. Poikasen turkki on tummempi kuin emolla. Poikanen pysyttelee piilossa ensimm\xc3\xa4iset kuukaudet, kunnes pystyy huolehtimaan itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n. Poikanen vieroitetaan noin kolmen kuukauden p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4. Hyviss\xc3\xa4 oloissa naaras voi saada kaksi poikasta vuodessa.'