b'\n_START_ARTICLE_\nAito Husso\n_START_PARAGRAPH_\nAito Kustaa Husso (1. maaliskuuta 1892 K\xc3\xa4kisalmi \xe2\x80\x93 29. hein\xc3\xa4kuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen ratsumestari ja k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4j\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nTainionkoskelaisen kauppiaan poika Aito Husso liittyi ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarilliseen armeijaan ja k\xc3\xa4vi kolme kuukautta kest\xc3\xa4neen upseerikurssin palvellen stten aliratsumestarina 2. amurintakaisessa rajavartioratsurykmentiss\xc3\xa4. Vuonna 1917 h\xc3\xa4n ker\xc3\xa4si suojeluskunnille aseita Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja toimitti nit\xc3\xa4 salaa Suomeen._NEWLINE_Suomen sis\xc3\xa4llissodan aikana valkoisten joukoissa pataljoonankomentajana toiminut Husso osallistui Karjalan rintamalla k\xc3\xa4ytyihin Joutsenon, Antrean ja Naulasaaren taisteluihin. Sodan loppuvaiheessa h\xc3\xa4n perusti yhdess\xc3\xa4 adjutanttinsa ravintoloitsija Uno Sereniuksen kanssa Imatralla toimineen Savo-Karjalan suojeluskuntapataljoonan, sittemmin Karjalan armeijakunnan III rykmentin kentt\xc3\xa4oikeuden joka jakoi runsaasti kuolemantuomioita vangituille punaisille. Husson ja Sereniuksen juopottelu ja omavaltaiset toimet muun muassa vankien ampumisessa johtvat lopulta sihen ett\xc3\xa4 Husso erotettiin pataljoonankomentajan virasta ja h\xc3\xa4net siirrettiin ratsuv\xc3\xa4en harjoitusp\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi._NEWLINE_Syksyll\xc3\xa4 1919 Husso liittyi Pohjois-Inkerin rykmenttiin joka osallistui valkoisten ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten luoteisarmeijan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen Pietaria kohti. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys ep\xc3\xa4onnistui ja rykmentti joutui palaamaan takaisin tukialueelleen Pohjois-Inkerin Kirjasaloon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n erosi armeijasta ja ty\xc3\xb6skenteli liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4n palveluksessa edustajana. Husso kuoli aivoinfarktiin vuonna 1933.'