b'\n_START_ARTICLE_\nSten Suvio\n_START_SECTION_\nAmat\xc3\xb6\xc3\xb6rinyrkkeilij\xc3\xa4n\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSM-hopealle h\xc3\xa4n ylsi jo 1929 ja 1930, mutta suurempaa huomiota h\xc3\xa4n her\xc3\xa4tti Ruotsi-maaottelussa 1931 tyrm\xc3\xa4tess\xc3\xa4\xc3\xa4n Pelle Edlundin. V\xc3\xa4lisarjan Suomen mestariksi h\xc3\xa4n nousi 1933 ja vankisti mainettaan saman vuoden lopulla tyrm\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olympiamitalisti Bruno Ahlbergin ottelussa, jota kutsuttiin jatkossa "Viipurin pamaukseksi". My\xc3\xb6hemmin Suvio voitti Ahlbergin pisteill\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4sti. Viidess\xc3\xa4 maaottelussaan (kolmasti Ruotsia ja kahdesti Viroa vastaan) Suvio oli voittamaton._NEWLINE_Berliinin olympiakisoissa 1936 Suvio otteli v\xc3\xa4lisarjassa (alle 66,6\xc2\xa0kg) viisi ottelua. H\xc3\xa4n voitti selv\xc3\xa4sti Japanin Ri Keikanin, Australian Arthur L. Cookin, Unkarin Imre M\xc3\xa1ndin ja Tanskan Gerhard Petersenin. Suvion finaalivastustaja oli Saksan Michael Murach, joka johti ensimm\xc3\xa4isen er\xc3\xa4n mutta sai sitten useita osumia ja k\xc3\xa4vi kolmannessa er\xc3\xa4ss\xc3\xa4 lattiassakin. Suvio voitti kultaa selv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pistevoitolla. Ohessa Viktor Smedsiin kuvaus Lauri Santalan toimittamassa Berliinin kisojen olympiakirjassa loppuottelun vaiheista:_NEWLINE_\xc2\xbbMurach aloitti hyvin lupaavasti ja voitti kuin voittikin ensimm\xc3\xa4isen er\xc3\xa4n, mutta Suvio ei n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt lainkaan rasittuneen niist\xc3\xa4 iskuista, jotka er\xc3\xa4n aikana olivat osuneet h\xc3\xa4neen. Toisen er\xc3\xa4n alussa Murachin viel\xc3\xa4 rohkeammaksi k\xc3\xa4ydess\xc3\xa4 osui oikea \xe2\x80\x99Viipurin pamaus\xe2\x80\x99 h\xc3\xa4nen leukaansa. Murach menetti henkisen tasapainonsa ja heitt\xc3\xa4ytyi vimmatusti Suvion kimppuun. T\xc3\xa4m\xc3\xa4nlainen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4mistapa on aina ollut Suvion etev\xc3\xa4lle vastaiskemistaidolle tervetullut. Suvion t\xc3\xa4ysosumista Murachin kunto aleni alenemistaan ja kolmannessa er\xc3\xa4ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen oli per\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 alinomaa Suvion iskualueen ulkopuolelle. Menip\xc3\xa4 h\xc3\xa4n kerran lattiaankin. Suvion voitto oli vakuuttava.\xc2\xbb\n_START_SECTION_\nAmmattilaisena\n_START_PARAGRAPH_\n"Stepa" Suvio siirtyi ammattilaiseksi l\xc3\xa4hes heti olympiavoittonsa j\xc3\xa4lkeen eli marraskuussa 1936, jolloin h\xc3\xa4n otteli Lontoossa ensimm\xc3\xa4inen ottelunsa, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi tappioon. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n siirtyi Yhdysvaltoihin ja otteli siell\xc3\xa4 Brooklyniss\xc3\xa4 New Yorkissa toukokuusta syyskuuhun 1937 kahdeksan ottelua, joista tuli seitsem\xc3\xa4n voittoa. Viimeisess\xc3\xa4 tuli tappio. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n palasi Eurooppaan ja otteli helmikuusta 1938 elokuuhun 1939 Suomessa, Ruotsissa, Tanskassa, Ranskassa ja Saksassa. Toinen ottelu k\xc3\xa4ytiin Helsingiss\xc3\xa4, ja vastustaja oli tuttu ammattilaiseksi siirtynyt suomalainen olympiamitalisti Bruno Ahlberg. 12-er\xc3\xa4inen ottelu p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi ratkaisemattomana. Pahin vastustaja oli Saksan Gustav Eder, jonka h\xc3\xa4n kohtasi kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1939 kaksi kertaa ja koki molemmilla kerroilla pistetappion._NEWLINE_Talvisodan j\xc3\xa4lkeen Suvio jatkoi ammattilaisuraansa. Syyskuussa 1940 h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli Saksassa kolme ottelua, jotka h\xc3\xa4n voitti. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n otteli Tanskassa, Ruotsissa, Sveitsiss\xc3\xa4 ja Italiassa saavuttaen p\xc3\xa4\xc3\xa4osin voittoja. Marraskuussa 1942 h\xc3\xa4n otteli erikoisen ottelun, sill\xc3\xa4 ottelupaikkana oli edellisen vuoden kes\xc3\xa4n\xc3\xa4 vallattu Viipuri, ja otteluillassa oli vain yksi ottelu h\xc3\xa4nen ja saksalaisen Hans Heuserin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Huhtikuussa 1943 h\xc3\xa4n otteli viimeisen sodan ajan ottelunsa. Vastustajana oli Tanskan Poul Kops, jonka h\xc3\xa4n voitti tyrm\xc3\xa4yksell\xc3\xa4._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n jatkoi ammattilaisuraansa, vaikka otteluita oli heti vaikea saada j\xc3\xa4rjestetty\xc3\xa4. Lokakuussa 1945 h\xc3\xa4n otteli ensimm\xc3\xa4isen kerran sodan j\xc3\xa4lkeen vastustajanaan Tanskan Henry Nielsen, jonka h\xc3\xa4n kohtasi uudelleen huhtikuussa 1946. Molemmat ottelut p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t ratkaisemattomina. Sodan aikana h\xc3\xa4n oli kokenut pistetappion Nielsenille. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n otteli syksyyn 1947 menness\xc3\xa4 suomalaisia, ruotsalaisia ja ranskalaisia vastustajia vastaan. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1948 h\xc3\xa4n otteli kolme ottelua Etel\xc3\xa4-Afrikassa, mutta koki niiss\xc3\xa4 kaksi tappiota. Huhtikuussa 1949 h\xc3\xa4n otteli viel\xc3\xa4 kaksi ottelua Ruotsissa ja viimeisen Suomessa p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4en siihen ammattilaisuransa. _NEWLINE_H\xc3\xa4n otteli vuonna 1949 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyneell\xc3\xa4 ammattilaisurallaan 46 ottelua ja voitti niist\xc3\xa4 34. Sodassa h\xc3\xa4n menetti syksyll\xc3\xa4 1941 vasemman k\xc3\xa4den peukalonsa. Einari Mannerla ja Sulo Kolkka kertovat kirjassaan "Suomen maailmanmestarit" Suvion vasemmasta k\xc3\xa4dest\xc3\xa4 n\xc3\xa4in:_NEWLINE_\xe2\x80\x9dJuuri vasemman eli \xe2\x80\x99kultamitalik\xc3\xa4den\xe2\x80\x99 iskutekniikan Suvio oli erikoisharjoitteluin  kehitt\xc3\xa4nyt pitemm\xc3\xa4lle kuin kukaan muu suomalaisnyrkkeilij\xc3\xa4. Vasen k\xc3\xa4si teki 85\xc2\xa0% ty\xc3\xb6skentelyst\xc3\xa4, oikean t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4ess\xc3\xa4 lopun.\xe2\x80\x9d\n_START_SECTION_\nValmentajana\n_START_PARAGRAPH_\nLopetettuaan nyrkkeilyuransa Suvio toimi Ruotsin valtakunnanvalmentajana 1949\xe2\x80\x931957 ja Turkin nyrkkeilyliiton valmentajana kolme vuotta. H\xc3\xa4n toimi mm. Urheilukomppanian nyrkkeilyn lajivalmentajana vuonna 1970.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nSten Suvio nimettiin vuonna 2005 Suomen nyrkkeilyn Hall of Famen j\xc3\xa4seneksi._NEWLINE_Tanssinopettaja ja taiteilija Aira Samulin on Sten Suvion veljentyt\xc3\xa4r._NEWLINE_Sten Suvio on haudattu Malmin hautausmaalle kortteliin 87\xe2\x80\x931\xe2\x80\x934.'