b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus (limnologia)\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus on vesist\xc3\xb6jen tutkimuksessa yksi luonnonveden ominaisuutta ilmaiseva suure, jolla pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n liuenneiden mineraalien eli suolojen aiheuttamaa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuutta. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuudesta voidaan ep\xc3\xa4suorasti p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 suolojen yhteispitoisuus vedess\xc3\xa4 ja suuri veden s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuusarvo merkitsee korkeaa veden suolapitoisuutta.\n_START_SECTION_\nMittaaminen\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuuden laajan asteikon takia tulee ensin m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4ytteen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuuden kertaluokka. Sen mukaan valitaan mittalaitteiston elektrodit ja astiat (astiavakio). Mittarin puhdistuksen ja kalibroinnin j\xc3\xa4lkeen voidaan suodatettu ja mahdollisesti hallitusti laimennettu liuos asettaa mittalaitteeseen. Koska s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus riippuu veden l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilasta, tempperoidaan se 25\xc2\xa0\xc2\xb0C l\xc3\xa4mp\xc3\xb6iseksi. Elektrodit huuhdellaan kahdesti puhdistetulla vedell\xc3\xa4 ja kahdesti n\xc3\xa4ytteell\xc3\xa4. Sitten suoritetaan mittaus. Mik\xc3\xa4li l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilaa ei voida s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4, tulee suorittaa tulosten muunto l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan mukaisella korjauskertoimella.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6jen ja vesien s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuusarvoja\n_START_PARAGRAPH_\nSuomalaiset sis\xc3\xa4j\xc3\xa4rvet ovat v\xc3\xa4h\xc3\xa4suolaisia, koska kova kallioper\xc3\xa4 on heikosti rapautuvaa. Sen vuoksi veden s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus vaihtelee suppealla alueella 5\xe2\x80\x9310 mS/m. Suomalaiset jokivedet johtavat s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 10\xe2\x80\x9320 mS/m, mutta jos joet virtaavat viljeltyjen alueiden l\xc3\xa4pi, kohoaa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus arvoon 15\xe2\x80\x9320 mS/m. It\xc3\xa4merell\xc3\xa4 Suomen rannikon tuntumassa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus on jo moninkertainen 1000\xe2\x80\x931200 mS/m eli 1,0\xe2\x80\x931,2 S/m. It\xc3\xa4meren suolapitoisuus on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallinen syy suureen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuuden eroon makeaan veteen verrattuna. Atlantilla, miss\xc3\xa4 on merisuolaa 35 grammaa litrassa, on s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus 4800 mS/m eli 4,8 S/m._NEWLINE_Eritt\xc3\xa4in puhdistetun veden, jollainen on esimerkiksi ionivaihdettu vesi, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus on 5,50\xc2\xb710\xe2\x81\xbb\xe2\x81\xb6 mS/m = 0,00550 \xce\xbcS/m eli 0,00000550 mS/m. Hyv\xc3\xa4laatuinen juomavesi sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n suoloja ja ep\xc3\xa4puhtauksia. Sen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus on tavallisesti 0,0005\xe2\x80\x930,05 mS/m. Uima-altaan vesi puskuroidaan hieman em\xc3\xa4ksiseksi ja siihen lis\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n klooria. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 toimenpiteet nostavat suolojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 ja lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t veden s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuuden 0,25\xe2\x80\x930,30 mS/m. Yhteiskunnan j\xc3\xa4tevesiin j\xc3\xa4\xc3\xa4 suoloja luonnonvesi\xc3\xa4 selv\xc3\xa4sti enemm\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 havaitaan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuuden kohoamisena ja sen tavallisia arvoja ovat 50\xe2\x80\x93100 mS/m.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuuden syit\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvien ja lampien veden s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuutta lis\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 katioinien natriumin, kaliumin, kalsiumin ja magnesiumin sek\xc3\xa4 anionien kloridien ja sulfaattien pitoisuudet. Suomalaisten j\xc3\xa4rvien alusvesien s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus kohoaa hieman talvella, koska happipitoisuuden pienetyess\xc3\xa4 alkavat pohjaan laskeutuneet ravinteet liueta takaisin veteen ja kohottavat siten alusveden suolapitoisuutta. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus kasvaa p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti liikuttaessa pinnalta j\xc3\xa4rven pohjaan p\xc3\xa4in. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu orgaanisten ainesten hajoamisessa vapautuneista suoloista._NEWLINE_Pitk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4 vesiemme s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus on kohonnut kulttuurivaikutusten lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyess\xc3\xa4. Kulttuurivaikutuksiin voidaan lukea sade- eli hulevesien johtaminen vesist\xc3\xb6ihin, peltojen v\xc3\xa4kilannoittaminen, maanteiden suolaus ja puhdistettujenkin j\xc3\xa4tevesien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kasvaminen. S\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuuden kasvu on kuitenkin pys\xc3\xa4htynyt 1990-luvulla._NEWLINE_Koska j\xc3\xa4tevedet johtavat s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 luonnonvesi\xc3\xa4 paremmin, voidaan j\xc3\xa4tevesien kulkeutumista vesist\xc3\xb6iss\xc3\xa4 tarkkailla seuraamalla s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuuden kasvua tai v\xc3\xa4henemist\xc3\xa4. Esimerkiksi Tampereen kaupungin j\xc3\xa4tevedet kertyv\xc3\xa4t joka talvi Lehtisaaren syv\xc3\xa4nteeseen, koska j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on selv\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilakerrostuminen ja alusveteen kertynyt aines vaihtuu vasta kev\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4yskierrossa. Samaa periaatetta, vaikkakin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuudeltaan p\xc3\xa4invastainen ilmi\xc3\xb6, on jokivesien seuraaminen merell\xc3\xa4. Jokiveden s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuus on alempi kuin merivedell\xc3\xa4, joten jokiveden sekoittumista voi seurata merell\xc3\xa4 kilometrien p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Siell\xc3\xa4 jokiveden ja meriveden v\xc3\xa4linen ero on niin suuri, ett\xc3\xa4 ero vesityyppien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 selvi\xc3\xa4\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njohtavuudella helposti.'