b'\n_START_ARTICLE_\nAlakurtti\n_START_SECTION_\nSotilastukikohta\n_START_PARAGRAPH_\nAlueella sijaitsi 2000-luvulle asti Alakurtin sotilastukikohta, johon oli sijoitettu mm. helikopterirykmentti. Uudesta Alakurtin 2,2 kilometrin sotilaslentokent\xc3\xa4lle (66.9728\xc2\xb0N, 30.3484\xc2\xb0E ) sijoitettavasta helikopteriyksik\xc3\xb6st\xc3\xa4 on puhuttu usean vuoden ajan. Esimerkiksi vuonna 2010 alueen poliittinen johto vahvisti sotilastukikohtaan aiottavan sijoittaa l\xc3\xa4hitulevaisuudessa uudelleen "joitain kymmeni\xc3\xa4" ilmailuprikaatin helikoptereita._NEWLINE_Lopetetun sotilastukikohdan uudelleen avaamisesta alkoi liikkua 2014 kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 konkreettisempia tietoja. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2014 uutisoitiin esimerkiksi, ett\xc3\xa4 Alakurttiin sijoitettaisiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Pohjoisen laivaston alaisuuteen kuuluva 3\xc2\xa0000 miehen vahvuinen radiotiedusteluun erikoistunut joukko-osasto._NEWLINE_Vuoden 2015 tammikuussa uutisoitiin puolestaan moottorisoidun jalkav\xc3\xa4kiprikaatin joukkojen siirron aloittamisesta Alakurttiin. Joulukuussa 2014 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4islehdist\xc3\xb6 oli arvioinut sik\xc3\xa4l\xc3\xa4isen motorisoidun jalkav\xc3\xa4kiprikaatin tyypilliseksi vahvuudeksi 7\xc2\xa0000 sotilasta.\n_START_SECTION_\nEsihistoria ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n aika\n_START_PARAGRAPH_\nAlakurtti on ollut vanhaa mets\xc3\xa4saamelaisten asuin- ja pyyntialuetta. Suomalaiset saapuivat Sallaan, silloiselle Kuolaj\xc3\xa4rvelle 1800-luvun alussa ja asettuivat asumaan Tuntsajoen ja Kutsajoen varrelle. Nimi Alakurtti syntyi Kuusamosta muuttaneen Henrik Kurtin mukaan.\n_START_SECTION_\nSuomen suuriruhtinaskunnan aika\n_START_PARAGRAPH_\nAlakurtti kuului Suomen suuriruhtinaskuntaan vuodesta 1833.\n_START_SECTION_\nPohjois-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n intervention aika\n_START_PARAGRAPH_\nElokuussa 1918 Kantalahden edustalla sijainneen brittil\xc3\xa4iseen Pohjois-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n interventiojoukkoihin kuuluneen lentotukialus HMS Nairanan lentokoneet tiedustelivat ilmatilassa ja pudottivat pommeja sek\xc3\xa4 tulittivat konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rein Alakurttia sek\xc3\xa4 suomalaisten joukkojen asemia. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksess\xc3\xa4 kuoli yksi suomalainen sotilas ja siviili. Suomi esitti Yhdistyneelle kuningaskunnalle asiasta jyrkk\xc3\xa4sanaisen nootin, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen britit pid\xc3\xa4tt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t vastaavanlaisista hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksist\xc3\xa4. Suomessa ryhdyttiin pohtimaan ilmatorjunnan perustamista tykein. Tykkej\xc3\xa4 ei kuitenkaan ollut.\n_START_SECTION_\nSotien aika\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1940 Alakurtti oli luovutettava muun Sallan silloisen it\xc3\xa4osan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Neuvostoliitolle talvisodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neen Moskovan rauhansopimuksen mukaan. Alakurtin alueesta tuli osa 1940 perustettua, neuvostoterminologian mukaan \xe2\x80\x9ditsen\xc3\xa4ist\xc3\xa4\xe2\x80\x9d Karjalais-suomalaista neuvostotasavaltaa ja sen Kiestingin piiri\xc3\xa4. Jatkosodassa Pohjois-Suomesta toimineet ja siis natsi-Saksan armeijan alaisuudessa olleet suomalaisjoukot valtasivat alueen 1941, josta ne kuitenkin joutuivat vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n Moskovan v\xc3\xa4lirauhansopimuksen mukaan 1944. Toisen maailmansodan aikana Alakurtissa toimi yksi Stalag 309:n alainen sotavankileiri.\n_START_SECTION_\nNeuvostoliiton aika\n_START_PARAGRAPH_\nAlakurtti ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ineen siirrettiin Murmanskin alueeseen 1953._NEWLINE_1990-luvun alussa, kun Neuvostoliiton joukkojen vet\xc3\xa4miseen yhdistyneest\xc3\xa4 Saksasta liittyi saksalaisten rahoittama muualle sijoitettujen ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten sotilaskylien rakentamisprojekti, saksalainen Zublin ja suomalainen Rakennusliike Puolimatka rakensivat Alakurttiin yhdess\xc3\xa4 600 kerrostalohuoneistoa kunnallistekniikoineen.'