b'\n_START_ARTICLE_\nMichel Joseph Maunoury\n_START_PARAGRAPH_\nMichel Joseph Maunoury (17. joulukuuta 1847 Maintenon \xe2\x80\x93 28. maaliskuuta 1923 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Artenayta) oli ranskalainen kenraali, joka palveli ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan alkuvaiheessa._NEWLINE_Maunoury aloitti uransa tykist\xc3\xb6upseerina vuonna 1870 ja h\xc3\xa4n osallistui vuosien 1870\xe2\x80\x931871 Saksan\xe2\x80\x93Ranskan sotaan. H\xc3\xa4net ylennettiin 1897 everstiksi ja 1906 divisioonankenraaliksi. H\xc3\xa4n toimi 1904\xe2\x80\x931906 p\xc3\xa4\xc3\xa4esikunnan osastop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4, 1906\xe2\x80\x931908 sotakorkeakoulun johtajana, 1908\xe2\x80\x931910 armeijakunnan komentajana ja 1910\xe2\x80\x931912 Pariisin sotilaskuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 ohella h\xc3\xa4n oli ylimm\xc3\xa4n sotaneuvoston j\xc3\xa4sen. H\xc3\xa4n j\xc3\xa4i pois vakinaisesta palveluksesta vuonna 1912, mutta h\xc3\xa4net kutsuttiin takaisin maailmansodan puhjettua kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin._NEWLINE_Sodan alussa Maunouryn komentoon annettiin seitsem\xc3\xa4st\xc3\xa4 reservidivisioonasta koottu niin sanottu Lothringenin armeija (arm\xc3\xa9e de Lorraine), jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli osallistua Lothringenin valtaamiseen takaisin Saksalta suunnitelma XVII:n mukaisesti. Divisioonien kokoaminen alkoi 21. elokuuta 1914, viikkoa Ranskan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4misen j\xc3\xa4lkeen, mutta jo viiden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuluttua ne siirrettiinkin maan luoteisosaan, jossa niist\xc3\xa4 muodostettiin uusi Ranskan kuudes armeija torjumaan Belgian kautta tullutta saksalaisten hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4. Maunouryn uusi armeija auttoi Ranskaan saapunutta brittien siirtoarmeijaa pelastautumaan saarroksiin joutumiselta Le Cateaun taistelun j\xc3\xa4lkeen ja asettui 1. syyskuuta asemiin l\xc3\xa4helle Pariisia. Pariisin sotilaskuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Joseph Gallieni keksi uudelleensijoittaa Maunouryn kuudennen armeijan siten, ett\xc3\xa4 se voisi hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 Saksan ensimm\xc3\xa4isen armeijan sivustaan, joka muodosti saksalaisten oikean siiven. Gallieni l\xc3\xa4hetti Maunourylle viel\xc3\xa4 viime hetken vahvistuksia pariisilaisilla takseilla. Maunouryn joukkojen 6. syyskuuta k\xc3\xa4ynnistynyt hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys saksalaisten sivustaan aloitti ensimm\xc3\xa4isen Marnen taistelun, ja oli ratkaisevassa osassa taistelun kulun kannalta. Taistelun tulos todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti pelasti Pariisin joutumiselta saksalaisille (\xe2\x80\x9dMarnen ihme\xe2\x80\x9d)._NEWLINE_Talvella 1914\xe2\x80\x931915 Maunoury komensi kuudetta armeijaa Aisnella. H\xc3\xa4n haavoittui vakavasti ollessaan kierroksella etulinjassa 11. maaliskuuta 1915 ja menetti toisen silm\xc3\xa4ns\xc3\xa4. H\xc3\xa4n j\xc3\xa4tti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen aktiivipalveluksen, mutta palasi viel\xc3\xa4 toimimaan Pariisin sotilaskuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4 lokakuusta 1915 maaliskuuhun 1916. Maunoury nimitettiin Ranskan marsalkaksi postuumisti muutamaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 kuolemansa j\xc3\xa4lkeen vuonna 1923.'