b'\n_START_ARTICLE_\nVirvonta\n_START_PARAGRAPH_\nVirvonta tai virpominen on suomalainen lasten perinne, jossa k\xc3\xa4yd\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isaikaan koskettamassa koristelluilla pajunkissavitsoilla toivottaen onnea ja terveytt\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 naapurustolle. Nykyaikana lapset ovat usein pukeutuneina p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isnoidiksi. _NEWLINE__NEWLINE_Virpominen on jo varhaiskristilliseen aikaan kuulunut tapa. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 osoittaa, ett\xc3\xa4 suomen kielen sana virpa on saatu muinaisven\xc3\xa4l\xc3\xa4isest\xc3\xa4 muodosta. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 vastaa nykyven\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 verba (ven. \xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb1\xd0\xb0). Sana virvonta on yhteydess\xc3\xa4 notkeaa oksaa tarkoittavaan virpi-sanaan. Virvottaessa pajunkissakimppua heilutetaan virvottavan edess\xc3\xa4 ja lausutaan virvontaluku eli -loru. Virvottavalle annetaan vitsa ja virpoja saattaa saada palkkioksi makeisia. Yleisesti k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oleva virvontaluku on: _NEWLINE_\xc2\xbbVirvon varvon tuoreeks terveeks tulevaks vuodeks. Vitsa sulle, palkka mulle".\xc2\xbb _NEWLINE_ On my\xc3\xb6s muita loruja, kuten "Miep\xc3\xa4 virvon vitsasella. Varvon koivun oksasella. Sulle toivon terveytt\xc3\xa4 oksan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 virkeytt\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93._NEWLINE_Alun perin virvonta on Raja-Karjalan ortodoksiseen kristillisyyteen liittyv\xc3\xa4 siunaava palmusunnuntain perinne. Ortodoksisen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n piiriss\xc3\xa4 tapa on yh\xc3\xa4 osa kirkollista perinnett\xc3\xa4. Pajunoksat siunataan kirkossa palmusunnuntain aattolauantain vigilia-jumalanpalveluksen  yhteydess\xc3\xa4. Vigiliassa pappi siunaa pajunoksia ja jakaa niit\xc3\xa4 seurakuntalaisille jumalanpalveluksen j\xc3\xa4lkeen. Kotona lapset koristelevat siunatut oksat aamulla. Jos mahdollista, lapsi virpoo oksilla ensin omat kumminsa, sitten muut sukulaiset ja naapurit palmusunnuntaina. Suomen ortodoksinen kirkko suosittelee virpomaloruksi seuraavaa:_NEWLINE_\xc2\xbbVirvon varvon vitsasella, t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pajunoksasella Herramme Jeesuksen Kristuksen Jerusalemiin ratsastamisen muistoksi. Jumala sinua siunatkoon.\xc2\xbb _NEWLINE_(Suomen ortodoksinen kirkko: Viime hetken vinkit virpojille)_NEWLINE_Virvonta on tehty Jeesuksen palmunlehv\xc3\xa4tervehdyksen muistoksi. Se on toiminut siunauksena, terveyden tuojana ja pahan karkottajana. Pajunvitsojen voima pohjautuu kansan kristillisen k\xc3\xa4sityksen mukaan maailman voimakkaimman persoonan, Jeesuksen koskettamiseen. Pyhitetyll\xc3\xa4 vedell\xc3\xa4 siunaamisen mukana oksiin siirtyy t\xc3\xa4m\xc3\xa4n n\xc3\xa4kemyksen mukaan "Jeesuksen v\xc3\xa4ke\xc3\xa4" aina Jerusalemin palmunlehv\xc3\xa4tervehdyksen ajoilta. Pajuissa on vanhastaan ajateltu olevan taikavoimia. Suomalais-ugrilaisilla kansoilla on oksanheilutuksella ollut tapana karkottaa pahoja henki\xc3\xa4. Pajunoksa annettiin virvotulle virpomisluvun p\xc3\xa4\xc3\xa4tteeksi ja palkka tultiin noutamaan p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4islauantaina. Pohjanmaalla noidiksi eli trulleiksi pukeutuneet lapset k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t trullittamassa p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4islauantaina ja palkka saadaan "virpomisen" p\xc3\xa4\xc3\xa4tteeksi. Perinteisesti virpovat lapset saivat virpomispalkkion vasta tulevana sunnuntaina, kun p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4ispaasto oli p\xc3\xa4\xc3\xa4ttynyt. Sittemmin palkkion, esimerkiksi pullan, saattoi Karjalassa saada heti.  Palkka on ortodoksisessa perinteess\xc3\xa4 tyypillisesti ollut p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isen\xc3\xa4 annettu punaiseksi maalattu kananmuna, suklaamuna tai vastaavaa. Virvottaessa saadut siunatut virpovitsat on tapana s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kodin ikonien p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 koko p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4iskausi eli helatorstaihin saakka. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen ne h\xc3\xa4vitet\xc3\xa4\xc3\xa4n polttamalla._NEWLINE_Virvontaperinne siirtyi sotien j\xc3\xa4lkeisen\xc3\xa4 aikana koulujen ja lastentarhojen v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4 yleissuomalaiseksi tavaksi. Siihen lomittui Keski- ja L\xc3\xa4nsi-Suomen kansankulttuurin tapa pukeutua p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4istrulleiksi. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 tavat sulautuivat osaksi yhteen. Suomen ortodoksinen kirkko on arvostellut sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 pikkulapset puetaan noidiksi ja kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4t virpomassa tuntemattomia (raha)palkan toivossa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on heid\xc3\xa4n mukaansa l\xc3\xa4nsisuomalaisen p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isnoitaperinteen ja it\xc3\xa4suomalaisen virvontaperinteen sekoittamista. L\xc3\xa4nsi-Suomessa virvontaa ei ole vanhastaan harrastettu.  Noita-asuisten lasten toimittama virpominen on kuitenkin l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 sukua yleispohjoismaisille kev\xc3\xa4tperinteille, joissa esiintyy niin noidaksi pukeutumista kuin oksien koristelemista ja niill\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dpiiskaamistakin\xe2\x80\x9d. Esimerkiksi Ruotsissa lapset ovat jakaneet p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4isvitsoja (p\xc3\xa5skris) ja -kortteja p\xc3\xa4\xc3\xa4si\xc3\xa4is\xc3\xa4mmiksi pukeutuneina, Tanskassa ja Norjassa taas koristellaan laskiaiseksi oksia (fastelavnsris), joilla lapset ovat perinteisesti \xe2\x80\x9dpiiskanneet\xe2\x80\x9d vanhempansa hereille aamulla.'