b'\n_START_ARTICLE_\nAdam Bremenil\xc3\xa4inen\n_START_PARAGRAPH_\nAdam Bremenil\xc3\xa4inen (s. ilmeisesti ennen 1045, k. 1081/1085) oli bremenil\xc3\xa4inen pappi ja historiankirjoittaja._NEWLINE_Adam lienee ollut kotoisin Etel\xc3\xa4-Saksasta, Bambergin seudulta. Vuodesta 1066 h\xc3\xa4n kuului Bremenin tuomiokapituliin. Vuodesta 1069 alkaen h\xc3\xa4n johti tuomiokirkon koulua. Adam lienee kuollut vuonna 1081, viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin 1085. Vuoden 1075 tienoilla Adam laati nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 kirjasta koostuvan Hampurin piispojen historian, Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificum. Teos on keskeisen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 l\xc3\xa4hde paitsi Pohjois-Saksan, my\xc3\xb6s Skandinavian keskiajan historian tutkimuksen kannalta. Alun perin latinankielinen laaja teos on k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty my\xc3\xb6s useille nykykielille.\n_START_SECTION_\nPiispojen kilpailu\n_START_PARAGRAPH_\nHampurin ja K\xc3\xb6lnin arkkipiispat kilpailivat tuolloin siit\xc3\xa4, kumpi saisi k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 pakanallisen Pohjolan kristinuskoon. Adam oli t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kilpailussa Hampuri-Bremenin arkkipiispa Adalbertin asiamies. Tarkoitus oli kartoittaa k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 alue. Hampurin piispojen historia -teoksen nelj\xc3\xa4s osa, Descriptio insularum Aquilonis, valmistui arviolta vuonna 1075 ja k\xc3\xa4sittelee Skandinavian maantiedett\xc3\xa4, ihmisi\xc3\xa4 ja tapoja sek\xc3\xa4 Skandinavian kristittyj\xc3\xa4 l\xc3\xa4hetyssaarnaajia. L\xc3\xa4hetyssaarnaajat olivat vasta hiljattain tutkineet Skandinaviaa, ja vaikka teos oli tarkoitettu tulevien l\xc3\xa4hetyssaarnaajien inspiraatioksi ja ohjekirjaksi, sen tarkat kuvaukset tekev\xc3\xa4t siit\xc3\xa4 yhden t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 viikinkiajan Skandinaviasta kertovista l\xc3\xa4hteist\xc3\xa4. Se on my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4inen tunnettu l\xc3\xa4hde, joka mainitsee Pohjois-Amerikassa sijainneen Vinlandin.\n_START_SECTION_\nMatka Tanskassa\n_START_PARAGRAPH_\nAdam Bremenil\xc3\xa4inen l\xc3\xb6ysi ensin Saksan pohjoispuolelta Judlandin, joka nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n tunnetaan Jyllantina. H\xc3\xa4n piti sit\xc3\xa4 hedelm\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 er\xc3\xa4maana, jota ihmiset v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4v\xc3\xa4t my\xc3\xb6s merirosvojen uhkan takia. Jyllannin l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 h\xc3\xa4n havaitsi Funen (Fyn) ja Selandin (Sj\xc3\xa4llanti) saaret. "Selandissa on runsaasti kultaa, joka on hankittu ry\xc3\xb6stelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 merirosvot, jotka kutsuvat itse\xc3\xa4\xc3\xa4n wichingeiksi, maksavat daanien kuninkaalle veroja luvasta ry\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4 meren rannalla asuvia barbaareja." Adam oli p\xc3\xb6yristynyt viikinkien raakojen tapojen vuoksi, esimerkiksi kuolemanrangaistuksen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Daanien kuningasta Sven Estridinpoikaa Adam arvosti ja sai h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 paljon tietoa Pohjolasta. Kuningas kertoi my\xc3\xb6s p\xc3\xa4\xc3\xa4ttym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4st\xc3\xa4 valtamerest\xc3\xa4, joka takana on Vinland.\n_START_SECTION_\nTietoja Ruotsista, Norjasta, Suomesta ja Virosta\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsalaisia Adam piti barbaareina muun muassa moniavioisuuden takia. Adamin tiedot Ruotsista olivat per\xc3\xa4isin kuulopuheista ja muuttuivat sit\xc3\xa4 huimemmiksi, mit\xc3\xa4 kauemmaksi pohjoiseen kuvailussa menn\xc3\xa4\xc3\xa4n. Pakanallisten rituaalien pitopaikkana h\xc3\xa4n mainitsi Ubsolan (Uppsala). "He uhraavat kaikista lajeista yhdeks\xc3\xa4n urosta, joiden verell\xc3\xa4 lepytell\xc3\xa4\xc3\xa4n jumalia. Uhrien ruumiit ripustetaan temppelin vieress\xc3\xa4 olevaan pyh\xc3\xa4\xc3\xa4n lehtoon." Norjasta h\xc3\xa4n mainitsi armottoman kylmyyden, lampaiden kasvatuksen, karaistuneet ihmiset ja parrakkaat naiset. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin h\xc3\xa4n kiinnitti suurta huomiota pakanallisuuteen. Id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsi Adamin kertoman mukaan Terra feminarium, joka lienee tarkoittanut Kvenlandia eli Suomea. Sen etel\xc3\xa4puolella oli Adamin kertoman mukaan suuri Aestland-niminen saari (Viro). Sen asukkaiden h\xc3\xa4n kertoi palvovan lohik\xc3\xa4\xc3\xa4rmeit\xc3\xa4 ja siivekk\xc3\xa4it\xc3\xa4 el\xc3\xa4imi\xc3\xa4. L\xc3\xa4hiseudun tiett\xc3\xb6mill\xc3\xa4 alueilla oleva Ruzzia koostui Adamin tietojen mukaan monenlaisista kummallisista kansoista, kuten amatsoneista ja kykloopeista.\n_START_SECTION_\nKritiikki\n_START_PARAGRAPH_\nOn ep\xc3\xa4varmaa, k\xc3\xa4vik\xc3\xb6 Adam itse kuvaamissaan paikoissa, ja kriitikot ep\xc3\xa4ilev\xc3\xa4t h\xc3\xa4nen k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneen takaisin jo Slesvigist\xc3\xa4. Matkan tarkoitus eli Hampurin-Bremenin arkkipiispan alueen laajentaminen ei toteutunut, sill\xc3\xa4 paavi perusti vuonna 1105 uuden arkkipiispanistuimen Lundiin, joka silloin kuului Tanskalle.'