b'\n_START_ARTICLE_\nPitk\xc3\xa4ranta\n_START_SECTION_\nMaantiede ja ilmasto\n_START_PARAGRAPH_\nPitk\xc3\xa4rannan kaupunkikunnan pinta-ala on 559 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Se rajoittuu pohjoisessa Suoj\xc3\xa4rven piirin Loimolan kuntaan, kaakossa Pitk\xc3\xa4rannan piirin Salmin ja luoteessa Impilahden kuntiin sek\xc3\xa4 lounaassa Laatokan kautta Sortavalan kuntaan. Pinta-alasta 85,2\xc2\xa0% on mets\xc3\xa4\xc3\xa4, 8,3\xc2\xa0% vesialuetta, 2,6\xc2\xa0% maatalousmaata ja 2,5\xc2\xa0% asuinaluetta._NEWLINE_Kunnan alueella virtaavat Kelioja, Ristioja, Koirinjoki, Sysky\xc3\xa4njoki, Kulismajoki ja Uuksunjoki. J\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ovat Laatokan lis\xc3\xa4ksi Syskyj\xc3\xa4rvi ja Nietj\xc3\xa4rvi. Hy\xc3\xb6tykaivannaisiin kuuluvat rakennuskivi, savi, mineraaliv\xc3\xa4rit, hiekka, sora, tina, pegmatiitti, liuske, granaatti, turve ja sapropeeli. Suojeltuja luonnonmuistomerkkej\xc3\xa4 ovat Uuksunjoen rannalla sijaitseva vuoristom\xc3\xa4ntymets\xc3\xa4, Uuksunharju ja Kulismajoen vesiputous._NEWLINE_Seudulla vallitsee lauhkea mannerilmasto. Talvi on pitk\xc3\xa4 ja leuto, kes\xc3\xa4 lyhyt ja viile\xc3\xa4. Tammikuun keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on \xe2\x80\x9311,1\xc2\xa0\xc2\xb0C ja hein\xc3\xa4kuun 15,6\xc2\xa0\xc2\xb0C. Vuotuinen sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on 635 millimetri\xc3\xa4. S\xc3\xa4\xc3\xa4 on ep\xc3\xa4vakainen koko vuoden ajan.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSuomelle kuuluessaan Pitk\xc3\xa4ranta oli osa Impilahden kuntaa. Pitk\xc3\xa4ranta oli Impilahden suurin asutuskeskus, 1930-luvun lopulla siell\xc3\xa4 oli noin 2\xc2\xa0000 asukasta. Pitk\xc3\xa4ranta oli my\xc3\xb6s Salmin kihlakunnan keskus. Pitk\xc3\xa4rannan ortodoksinen seurakunta k\xc3\xa4sitti Impilahden kunnan it\xc3\xa4osan sek\xc3\xa4 Uuksun alueen Salmista. Pitk\xc3\xa4ranta muodosti my\xc3\xb6s Impilahden luterilaisen seurakunnan alaisen rukoushuonekunnan. Pitk\xc3\xa4rannassa toimi my\xc3\xb6s keskikoulu._NEWLINE_Pitk\xc3\xa4ranta oli ennen kaikkea merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 teollisuuspaikkakunta. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t teollisuudenalat olivat kaivos- ja mets\xc3\xa4teollisuus. Kaivostoiminta Pitk\xc3\xa4rannassa alkoi jo 1700-luvulla ja sen kukoistuskautta oli 1800-luku. Pitk\xc3\xa4rannan kaivoksista saatiin muun muassa rautaa ja hopeaa. Kaivostoiminta oli pys\xc3\xa4hdyksiss\xc3\xa4 1900-luvun alussa, mutta sen uudelleen aloittamista suunniteltiin. Pitk\xc3\xa4rannassa oli my\xc3\xb6s sahoja, punamultatehdas ja vuonna 1889 aloittanut lasitehdas, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4tuotteina olivat pullot. Diesen Wood Oy:n saha aloitti toimintansa Pusunsaarella 1920 ja sulfiittiselluloosatehdas 1921. Pitk\xc3\xa4rannasta suunniteltiin kauppalaa, mutta sota ja alueluovutukset estiv\xc3\xa4t suunnitelman toteuttamisen._NEWLINE_Pitk\xc3\xa4ranta luovutettiin Neuvostoliitolle Moskovan rauhassa 1940. Neuvostoliitossa siit\xc3\xa4 tuli kaupunki  9. hein\xc3\xa4kuuta 1940. Jatkosodassa Suomi valtasi Pitk\xc3\xa4rannan takaisin 1941, mutta joutui luovuttamaan sen uudelleen 1944. Pitk\xc3\xa4rannan rakennuksista suurin osa tuhoutui sotien aikana.\n_START_SECTION_\nLiikenne, talous ja palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nPitk\xc3\xa4rannan kautta kulkee Lotinapellon ja J\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4linen rautatie sek\xc3\xa4 Aunuksen ja Sortavalan v\xc3\xa4linen maantie A130. Koirinojalta haarautuu maantie A121 Pr\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4n ja maantie A131 Suoj\xc3\xa4rvelle. Pitk\xc3\xa4rannan rautatieasemalta on p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4iset henkil\xc3\xb6junayhteydet Petroskoihin ja Pietariin. Rautatiet\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Pitk\xc3\xa4rannan sellutehdas ja kaksi kaivosyhti\xc3\xb6t\xc3\xa4. Rautatieaseman yhteydess\xc3\xa4 sijaitsevalta linja-autoasemalta on yhteydet Petroskoihin, Sortavalaan ja Pietariin. My\xc3\xb6s kunnan sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on linja-autoliikennett\xc3\xa4. Laatokan rannalla on laivalaituri._NEWLINE_Paikallisista elinkeinoista t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 ovat teollisuus ja rakentaminen (48\xc2\xa0% vuonna 2007), erilaiset julkiset palvelut, kauppa, hallinto ja maatalous. 16,7\xc2\xa0% ty\xc3\xb6voimasta ei k\xc3\xa4y ansiot\xc3\xb6iss\xc3\xa4 tai opiskelee ja ty\xc3\xb6skentelee kunnan ulkopuolella. Sellu- ja paperiteollisuuden osuus teollisuustuotannosta on 49,3\xc2\xa0%, kaivosteollisuuden 28,3\xc2\xa0% ja puunhankinnan 12\xc2\xa0%. Kaupungissa toimii noin tuhat henke\xc3\xa4 ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4v\xc3\xa4 Pitk\xc3\xa4rannan sellutehdas, joka valmistaa myyntiselluloosaa, m\xc3\xa4nty\xc3\xb6ljy\xc3\xa4 ja puhdistettua m\xc3\xa4ntysulfaattit\xc3\xa4rp\xc3\xa4tti\xc3\xa4. Tehtaan tuotannosta valtaosa menee vientiin. Kaivosteollisuus tuottaa etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sepeli\xc3\xa4. Puunhankintaa harjoittaa yhteisyritys Ladenso. Elintarviketeollisuutta edustaa leipomo._NEWLINE_Pitk\xc3\xa4rannassa toimii nelj\xc3\xa4 lastentarhaa, kaksi keskikoulua, lasten luomisty\xc3\xb6n keskus ja ammattikoulu. Kulttuurilaitoksia ovat lasten taide- ja musiikkikoulut, kulttuuritalo, piirin keskuskirjasto, lastenkirjasto ja entisess\xc3\xa4 Walldenin talossa toimiva kotiseutumuseo. Terveys- ja sosiaalipalveluihin kuuluvat piirisairaala poliklinikkoineen, lastenpoliklinikka, sosiaalipalvelukeskus ja lastenkoti. Kaupungissa on vuonna 1998 valmistunut luterilainen ja vuonna 2000 valmistunut ortodoksinen kirkko. Entisen elokuvateatterin rakennuksessa toimii lasten ja nuorten urheilukoulu. Kaupungissa harrastetaan muun muassa jalkapalloa, koripalloa, lentopalloa, yleisurheilua, hiiht\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkoa.\n_START_SECTION_\nKaupunkikuva, n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyydet ja matkailu\n_START_PARAGRAPH_\nKaupunki koostuu etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mukavuuksilla varustetuista viisikerroksista tiili- ja elementtitaloista. Suurin osa rakennuskannasta on 1960\xe2\x80\x931980-luvuilta. Pohjois- ja koillisosissa on yksikerroksisia puutaloja._NEWLINE_Hallintorakennukset ja palvelut sijaitsevat keskusaukioon p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyv\xc3\xa4n Lenininkadun varrella._NEWLINE_Arkeologisia kohteita ovat Uuksun kyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Uuksujoen rannoilla sek\xc3\xa4 Sarankoskella sijaitsevat kivikautiset asuinpaikat. Uuksun pohjoispuolella on my\xc3\xb6s keskiaikainen asuinpaikka. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat vuosina 1901\xe2\x80\x931904 pysytetty Valamon Pyh\xc3\xa4n Hermanin skiitan kirkko Mursulan louhoksen luona sek\xc3\xa4 1900-luvun alusta per\xc3\xa4isin olevat kauppa- ja koulurakennukset Lenininkadulla kaupungin keskustassa. Seudulla on lukuisia neuvostosotilaiden hautapaikkoja. Leninin- ja Gorkinkatujen kulmassa sijaitsee sodan muistoksi vuonna 1979 pystytetty tykki._NEWLINE_Matkailijoita houkuttelevat Laatokan rantojen vaihteleva luonto, Kulismajoen ja Koirinjoen koskiset melontareitit sek\xc3\xa4 seudun sotahistorialliset kohteet. Majoituspalveluja tarjoavat 65-paikkainen hotelli Pitk\xc3\xa4ranta, piirisairaalan ja ammattikoulun pienet hotellit sek\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 vierasmajaa kaupungissa, Uuksussa ja Koirinojalla.'