b'\n_START_ARTICLE_\nPallop\xc3\xa4\xc3\xa4valaat\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPitk\xc3\xa4ev\xc3\xa4- ja lyhytev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4\xc3\xa4t eroavat toisistaan vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Yleens\xc3\xa4 lajeja ei voi erottaa toisistaan merell\xc3\xa4 niiden yhteisill\xc3\xa4 esiintymisalueilla._NEWLINE_Grindvalaat ovat v\xc3\xa4ritykselt\xc3\xa4\xc3\xa4n mustia tai tummanharmaita. T\xc3\xa4ysikasvuiset urosvalaat voivat kasvaa 6,1 metri\xc3\xa4 pitkiksi ja painaa 3 tonnia, ja t\xc3\xa4ysikasvuiset naaraat voivat kasvaa 4,9 metri\xc3\xa4 pitkiksi ja painaa 1,5 tonnia.\n_START_SECTION_\nEsiintymisalue\n_START_PARAGRAPH_\nGrindvalaita esiintyy trooppisissa ja lauhkeissa vesiss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 pohjoisella ett\xc3\xa4 etel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 pallonpuoliskolla. Lyhytev\xc3\xa4- ja pitk\xc3\xa4ev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4iden esiintymisalueet ovat yhteisi\xc3\xa4 joillain alueilla, mutta useimmiten esiintymisalueet ovat erillisi\xc3\xa4._NEWLINE_Lyhytev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4\xc3\xa4valaat el\xc3\xa4v\xc3\xa4t l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4mmiss\xc3\xa4 vesiss\xc3\xa4 kuin pitk\xc3\xa4ev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4\xc3\xa4valaat, niit\xc3\xa4 esiintyy p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajan molemmin puolin sijaitsevalla leve\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4. Pitk\xc3\xa4ev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4it\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 pohjois-Atlantilla ja Etel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4merell\xc3\xa4. Pohjois-Atlantilla, suunnilleen Espanjan leveysasteilta Kanariansaarten leveysasteille, on yhteinen esiintymisalue.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nUroksien elinik\xc3\xa4 on noin 45 vuotta ja naaraiden 60 vuotta. Grindvalaat saalistavat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kalmareita.\n_START_SECTION_\nSaalistustapa\n_START_PARAGRAPH_\nSyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sukeltavia valaita pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 hitaasti liikkuvina ja energiaa s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4vin\xc3\xa4 el\xc3\xa4imin\xc3\xa4. Kansainv\xc3\xa4linen tutkijaryhm\xc3\xa4 on tarkkaillut Kanariansaarten vesill\xc3\xa4 el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 lyhytev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4it\xc3\xa4 niihin kiinnitettyjen antureiden avulla. Anturit rekister\xc3\xb6iv\xc3\xa4t valaiden nopeutta, syvyytt\xc3\xa4 ja suuntaa, ja valaiden \xc3\xa4\xc3\xa4ntely\xc3\xa4 ja valaiden kuulemia \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4._NEWLINE_Lyhytev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4iden on havaittu saalistaessaan uivan jopa nopeudella 32 km/h. Valaat voivat pit\xc3\xa4\xc3\xa4 nopeutta yll\xc3\xa4 noin 200 metrin matkan, jonka j\xc3\xa4lkeen ne joko saavat saaliin kiinni tai luovuttavat. Valaat saalistavat pilkkopime\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yli 800 metrin syvyydess\xc3\xa4 kaikuluotaimensa avulla._NEWLINE_Lyhytev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4iden saalistustapa muistuttaa gepardien saalistustapaa, jossa suurella nopeudella suoritetussa sprintiss\xc3\xa4 kulutetaan paljon energiaa ja happea. Gepardit yli kaksinkertaistavat hengitystiheytens\xc3\xa4 sprintin aikana, mutta lyhytev\xc3\xa4pallop\xc3\xa4\xc3\xa4t saalistavat kuluttaen happea joka on sis\xc3\xa4\xc3\xa4nhengitetty pinnalla._NEWLINE_Tutkijat ovat saaneet ep\xc3\xa4suoria todisteita siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 valaat saalistavat muun muassa j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4iskalmareita.'