b'\n_START_ARTICLE_\nMehil\xc3\xa4iset\n_START_SECTION_\nKehitys\n_START_PARAGRAPH_\nMehil\xc3\xa4iset kehittyiv\xc3\xa4t ampiaisten edelt\xc3\xa4jist\xc3\xa4, jotka kukkakasvien synnyn my\xc3\xb6t\xc3\xa4 noin 100 miljoonaa vuotta sitten siirtyiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kasvien siitep\xc3\xb6ly\xc3\xa4 proteiinin l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nPiirteit\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nAmpiaisiin verrattuna mehil\xc3\xa4iset ovat yleens\xc3\xa4 rakenteeltaan tukevampia sek\xc3\xa4 karvaisempia. Jotkin lajit ovat kuitenkin ampiaisten tapaan hoikkia ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4karvaisia, joskus jopa samanv\xc3\xa4risi\xc3\xa4 kuin ampiaiset._NEWLINE_Pienimm\xc3\xa4t mehil\xc3\xa4islajit ovat pituudeltaan alle 2 millimetri\xc3\xa4. Maailman suurin mehil\xc3\xa4inen on Malaijien saaristossa el\xc3\xa4v\xc3\xa4 Wallacen j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4ismehil\xc3\xa4inen (Megachile pluto), joka kasvaa 39 millimetrin pituiseksi._NEWLINE_Monen mehil\xc3\xa4islajin naaraalla on myrkkypistin, jota mehil\xc3\xa4inen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 puolustautuakseen. Heimojen Andrenidae, Megachilidae ja Apidae monilla lajeilla pistin on vaatimaton tai puuttuu kokonaan._NEWLINE_Mehil\xc3\xa4isten selkein ero l\xc3\xa4hes kaikkiin ampiaisiin on se, ett\xc3\xa4 mehil\xc3\xa4iset tarvitsevat kukkien siitep\xc3\xb6ly\xc3\xa4 saadakseen proteiinia toukkiensa ravinnoksi, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 ne sy\xc3\xb6 hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 tai h\xc3\xa4m\xc3\xa4h\xc3\xa4kkiel\xc3\xa4imi\xc3\xa4 kuten ampiaiset. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n poikkeus on er\xc3\xa4s mehil\xc3\xa4isten Trigona-suvun laji, joka ruokkii toukkaansa raadoilla.\n_START_SECTION_\nYksil\xc3\xb6nkehitys\n_START_PARAGRAPH_\nMehil\xc3\xa4inen kehittyy munasta toukkavaiheen ja kotelovaiheen kautta aikuiseksi yksil\xc3\xb6ksi. L\xc3\xa4hes kaikkien mehil\xc3\xa4islajien muna on valkoinen, pitkulainen ja hiukan kaareva. Mehil\xc3\xa4inen laskee munansa yleens\xc3\xa4 sen ruoan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle, jota toukan on tarkoitus sy\xc3\xb6d\xc3\xa4. Jotkin lajit kuitenkin ruokkivat aktiivisesti toukkiaan, jolloin munan sijoituksella ruokaan n\xc3\xa4hden ei ole v\xc3\xa4li\xc3\xa4. Yhdyskuntamehil\xc3\xa4isten munat ovat pieni\xc3\xa4 ja erakkomehil\xc3\xa4isten munat suuria. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n Xylocopa-lajin muna on mahdollisesti koko hy\xc3\xb6nteismaailman suurin, jopa 16,5 millimetri\xc3\xa4 eli puolet mehil\xc3\xa4isen omasta pituudesta.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen\n_START_PARAGRAPH_\nJotkin mehil\xc3\xa4islajit tekev\xc3\xa4t pes\xc3\xa4ns\xc3\xa4 maan alle, toiset korkealle puihin, ja jotkin ihmisten taloihin. Jotkin mehil\xc3\xa4islajit ovat loisia, jotka ry\xc3\xb6st\xc3\xa4v\xc3\xa4t toisilta yksil\xc3\xb6ilt\xc3\xa4 pes\xc3\xa4n, el\xc3\xa4v\xc3\xa4t toisten lajien rakentamissa pesiss\xc3\xa4, tai j\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t munansa toisten lajien kasvatettavaksi._NEWLINE_Erakkomehil\xc3\xa4inen rakentaa oman pes\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja ruokkii itse omat j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isens\xc3\xa4. Se voi kaivaa pes\xc3\xa4ns\xc3\xa4 esimerkiksi maahan muiden pesien viereen. Yhdyskuntamehil\xc3\xa4iset el\xc3\xa4v\xc3\xa4t pes\xc3\xa4ss\xc3\xa4 muiden yksil\xc3\xb6iden kanssa. Aitososiaaliseen yhdyskuntaan kuuluu yleens\xc3\xa4 ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 yksi kuningatar, joka hoitaa munimisen ja on usein kaikkien ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten \xc3\xa4iti. Kuningatar on monilla lajeilla suurikokoisempi kuin ty\xc3\xb6l\xc3\xa4iset. Joidenkin lajien yhdyskunnat eiv\xc3\xa4t ole aitososiaalisia, vaan ne muodostuvat samasta sukupolvesta, usein sisaruksista. Joissain mehil\xc3\xa4isyhdyskunnissa ei ole mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista ty\xc3\xb6njakoa, vaan kaikki j\xc3\xa4senet toimivat samalla tavalla._NEWLINE_Mehil\xc3\xa4islajien sukupuolik\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen vaihtelee lajien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 runsaasti. Joidenkin lajien naaras parittelee vain kerran, toisten lajien naaraat useita kertoja. Useimpien lajien urokset pystyv\xc3\xa4t parittelemaan useasti.\n_START_SECTION_\nHy\xc3\xb6dyt ihmiselle ja luonnolle\n_START_PARAGRAPH_\nHunajamehil\xc3\xa4iset tuottavat muun muassa hunajaa ja mehil\xc3\xa4isvahaa, mink\xc3\xa4 vuoksi ihminen kasvattaa niit\xc3\xa4 hy\xc3\xb6tyel\xc3\xa4imen\xc3\xa4. Mehil\xc3\xa4iset ovat v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 hedelmien ja vihannesten p\xc3\xb6lytt\xc3\xa4ji\xc3\xa4 kuljettaessaan siitep\xc3\xb6ly\xc3\xa4 kukasta kukkaan.\n_START_SECTION_\nUhat\n_START_PARAGRAPH_\nMehil\xc3\xa4isten nykyisi\xc3\xa4 uhkia ovat niiden elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6jen katoaminen, tuholaistorjunta-aineet ja taudit.'