b'\n_START_ARTICLE_\nJumalan\xc3\xa4idin Akatistos -ikoni\n_START_PARAGRAPH_\nJumalan\xc3\xa4idin Akatistos -ikoni on Jumalan\xc3\xa4iti\xc3\xa4 eli Neitsyt Mariaa esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ikoniluokka, jonka kuva-aihe liittyy Neitsyt Marialle seisaaltaan veisattavan ylistyshymnin eli akatistoksen sanoihin ja merkitykseen. Historiallisesti ensimm\xc3\xa4inen seisaaltaan laulettava akatistos laadittiin Jumalan\xc3\xa4idille. Perim\xc3\xa4tiedon mukaan sit\xc3\xa4 laulettiin seisaaltaan y\xc3\xb6llisess\xc3\xa4 jumalanpalveluksessa Konstantinopolin kaupungin vapauduttua piirityksest\xc3\xa4 vuonna 626.  Pitk\xc3\xa4n veisun sanojen pohjalta on laadittu kuva-aiheeltaan monenlaisia, toisistaan suuresti poikkeavia ikoneita._NEWLINE_Jumalansynnytt\xc3\xa4j\xc3\xa4n akatistoshymni alkaa sanoilla Sinulle oi jumalansynnytt\xc3\xa4j\xc3\xa4, voitollisten sotajoukkojen johtajalle, me Sinun palvelijasi, vaaroista p\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4mme kiitokseksi veisaamme voittovirren...\n_START_SECTION_\nOrtodoksisen kirkkomuseon Jumalan\xc3\xa4idin ylistys -ikoni\n_START_PARAGRAPH_\nEr\xc3\xa4s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n Jumalan\xc3\xa4idin ikonityypin suurehko, kokoa 143x107 cm\xc2\xb2 oleva temperamaalaus, joka tunnetaan nimell\xc3\xa4 Jumalan\xc3\xa4idin ylistys -ikoni, kuuluu Suomen ortodoksisen kirkon ihmeit\xc3\xa4tekeviksi lukemiin ikoneihin. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 1700-luvun puoliv\xc3\xa4lilt\xc3\xa4 per\xc3\xa4isin olevaa, 1757 Laatokan Valamon luostarista K\xc3\xa4kisalmen sataman ruokoushuoneeseen siirretty\xc3\xa4 ikonia s\xc3\xa4ilytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen ortodoksisessa kirkkomuseossa Kuopiossa. Teosta on nimitetty my\xc3\xb6s Akatistos -ikoniksi, koska aihepiiri on Junalan\xc3\xa4idille omistetun akatistos-palveluksen inspiroima. Pyh\xc3\xa4inkuvan tekstit eiv\xc3\xa4t kuitenkaan ole suoraan per\xc3\xa4isin akatistos-hymnist\xc3\xa4._NEWLINE_Jumalan\xc3\xa4idin ylistys -ikonin ikonografia on hyvin harvinainen. Puolivartalokuvana esitetty Jumalan\xc3\xa4iti kannattelee vasemmalla k\xc3\xa4sivarrellaan kultaista valtaistuinta, jolla Kristus-lapsi istuu. Lapsi siunaa oikealla k\xc3\xa4dell\xc3\xa4\xc3\xa4n, vasemmalla k\xc3\xa4sivarrellaan kannattelee k\xc3\xa4rsimyksen symboleja. Jumalan\xc3\xa4idinkin oikea k\xc3\xa4si on kohonnut siunaukseen. Teoksen kuva-alaa on t\xc3\xa4ytetty erilaisilla Jumalan\xc3\xa4iti\xc3\xa4 ylist\xc3\xa4vill\xc3\xa4, h\xc3\xa4nen neitsyytt\xc3\xa4\xc3\xa4n esilletuovilla ja Kristuksen k\xc3\xa4rsimyst\xc3\xa4 symbolisoivilla kuva-aiheilla. Kuvattujen esineiden vieress\xc3\xa4 on selitystekstej\xc3\xa4. _NEWLINE_Miekka joka l\xc3\xa4vist\xc3\xa4\xc3\xa4 Jumalan\xc3\xa4idin syd\xc3\xa4men kuvastaa h\xc3\xa4nen k\xc3\xa4rsimyst\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4hdet Jumalan\xc3\xa4idin olkap\xc3\xa4ill\xc3\xa4 ja otsalla sek\xc3\xa4 palava pensas, jossa Jumalan\xc3\xa4iti ilmestyi Moosekselle unessa, kuvaavat Jumalan\xc3\xa4idin ainaista neitsyytt\xc3\xa4. Jaakobin unikuvan taivaaseen asti ulottuvat tikapuut olivat enkelten k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 kulkureitti. Niiden viereen on kuvattu "pelastuksen portaat", jotka symbolisoivat Jumalan\xc3\xa4iti\xc3\xa4 pelastuksen v\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4.  Kuvan oikeanpuoleiseen osaan on kuvattu sidotun Kristuksen ruoskimiseen k\xc3\xa4ytetty pylv\xc3\xa4s, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4lle on sijoitettu H\xc3\xa4net kolmesti kielt\xc3\xa4neeseen Pietariin viittaava kukko. Ikonin alaosassa on esitetty Kristuksen kuolemaan ja yl\xc3\xb6snousemukseen viittaavat tyhj\xc3\xa4 hauta ja k\xc3\xa4\xc3\xa4rinliinat._NEWLINE_Ikonin katsotaan vaikuttaneen siihen, ett\xc3\xa4 K\xc3\xa4kisalmi s\xc3\xa4\xc3\xa4styi vuonna 1831 koleralta. Kun kolera alkoi levit\xc3\xa4 Pietarista ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4, K\xc3\xa4kisalmessa tautia vastaan taisteltiin l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeiden lis\xc3\xa4ksi kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kaupunki kolmena per\xc3\xa4kk\xc3\xa4isen\xc3\xa4 sunnuntaina Jumal\xc3\xa4idin ylistys -ikonia kantaen ja samalla rukoillen. Koska kaupunki s\xc3\xa4\xc3\xa4styi taudilta, ikonia alettiin kunnioittaa ihmeit\xc3\xa4tekev\xc3\xa4n\xc3\xa4. Vuonna 1847 K\xc3\xa4kisalmessa avattiin Jumalan\xc3\xa4idille omistettu uusi kirkko, johon t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 pidetty ikoni sijoitettiin. My\xc3\xb6s vuonna 1853 kaupunki s\xc3\xa4\xc3\xa4styi kulkutaudilta, ja t\xc3\xa4ll\xc3\xb6inkin Jumalan\xc3\xa4idin ylistys -ikonia oli kierr\xc3\xa4tetty suojan saamiseksi ristisaatossa kaupungin ymp\xc3\xa4ri. N\xc3\xa4iden tapahtumien muistoksi K\xc3\xa4kisalmessa ryhdyttiin toimittamaan ristisaatto kaupungin ymp\xc3\xa4ri niin ortodoksisen kirkkovuoden kalenterin pyh\xc3\xa4n Kolminaisuuden ett\xc3\xa4 Jumalan\xc3\xa4idin suojeluksen p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4. Ikonin Kristukselle ja Jumalan\xc3\xa4idille lis\xc3\xa4ttiin kruunut vuonna 1863, kun teos siirrettiin K\xc3\xa4kisalmen sataman rukoushoneelta uuteen rukoushuoneeseen._NEWLINE_Talvisodan johdosta ikoni siirrettiin turvaan H\xc3\xa4meenlinnan kirkon varastoon. Ortodoksisen kirkkomuseon toiminnan alkaessa aluksi Kuopion ortodoksisen kirkon pappilan kellarissa, Jumalan\xc3\xa4idin ylistys -ikoni sijoitettiin pienen museokirkon alttarin p\xc3\xa4\xc3\xa4ikoniksi. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2015 avautuneessa ortodoksisen kirkkomuseon uudessa perusn\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ikoni on sijoitettu museorakennuksen 2. kerroksen n\xc3\xa4yttelytiloihin.'