b'\n_START_ARTICLE_\nTiedonhaku\n_START_PARAGRAPH_\nTiedonhaku (engl. information retrieval) on tietojenk\xc3\xa4sittelytieteen osa-alue, jossa tutkitaan tiedon esitt\xc3\xa4misen, tallettamisen ja etsimisen prosesseja, joita tarvitaan, jotta haluttu tieto saadaan hakuteht\xc3\xa4v\xc3\xa4n esitt\xc3\xa4neen ihmisen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Tietoa ja tiedonhakua tutkii my\xc3\xb6s informaatiotutkimus. Tiedonhaun tutkimuksen perimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 tavoitteena on kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4  muun muassa j\xc3\xa4rjestelmi\xc3\xa4, joiden avulla tieto saadaan helposti sit\xc3\xa4 tarvitsevan ulottuville mahdollisimman hy\xc3\xb6dyllisess\xc3\xa4 muodossa._NEWLINE_Tiedonhakua suoritettaessa tiedonhakija esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 hakuteht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kyselyn\xc3\xa4, joka laaditaan tiedonhakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n kysely- tai hakukielen avulla. Tiedonhaun tavoitteena on tyydytt\xc3\xa4\xc3\xa4 tiedon tarve ja tiedonhaussa pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tiedontarpeen mahdollisimman hyvin tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 dokumentti tai dokumenttien joukko. L\xc3\xb6ydett\xc3\xa4vien dokumenttien tulee olla rakenteensa, sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ja ulkoasunsa puolesta tiedontarvitsijoille hy\xc3\xb6dyllisi\xc3\xa4. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n tavoitteeseen on viel\xc3\xa4 mahdotonta p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 nykyisten tiedonhakuj\xc3\xa4rjestelmien avulla. Tiedon tallennus- ja hakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t ovatkin t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 yksinkertaisia j\xc3\xa4rjestelmi\xc3\xa4, joiden tuloksellinen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 \xc3\xa4lykk\xc3\xa4it\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ji\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTiedon tallentamisen ja tiedonhaun tasoperiaate\n_START_PARAGRAPH_\nTiedonhaussa hakukyselyt ja niiden kohteina olevat dokumentit voidaan esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kolmella tasolla: k\xc3\xa4sitetasolla, ilmaisutasolla ja merkkijonotasolla. Ensinn\xc3\xa4kin dokumentit koostuvat merkkijonoista, jotka esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t luonnollisen kielen ilmaisuja. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 ilmaisut puolestaan edustavat dokumentin k\xc3\xa4sitteellist\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\xc3\xa4. Vastaavasti tiedonhakijan tiedontarpeella on k\xc3\xa4sitteellinen sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6, joka voidaan ilmaista luonnollisella kielell\xc3\xa4 ja esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 hakukyselyss\xc3\xa4 kirjoitusmerkkien avulla._NEWLINE_K\xc3\xa4sitetasolla tarkastellaan hakukyselyn ja kohdedokumenttien sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitteit\xc3\xa4 ja n\xc3\xa4iden v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 suhteita. Tiedon tallennuksessa ja tiedonhaussa k\xc3\xa4siteanalyysi\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein tarpeellisena v\xc3\xa4livaiheena ennen dokumentin tai hakukyselyn muotoilua indeksointitermeiksi tai lopulliseksi hakukyselyksi. K\xc3\xa4sitteellist\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\xc3\xa4 ei voida v\xc3\xa4litt\xc3\xa4\xc3\xa4 suoraan, vaan tekij\xc3\xa4 ilmaisee sen aina luonnollisen kielen  avulla. Ilmaisutasolla eli kielellisell\xc3\xa4 tasolla tarkastellaan k\xc3\xa4sitteiden muotoilua ilmaisuiksi luonnollisessa kieless\xc3\xa4 tai jossain keinotekoisessa erikoiskieless\xc3\xa4, kuten dokumentaatiokieless\xc3\xa4.  Hakukyselyn k\xc3\xa4sitteiden esityksi\xc3\xa4 kutsutaan ilmaisutasolla hakuavaimiksi. Esiintym\xc3\xa4taso on aina l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 tiedonhaussa. Tietotekniikkaa hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tiedonhaku tapahtuu aina esiintym\xc3\xa4tasolla, koska tietokoneet k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4t vain merkkijonoja eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 ne ymm\xc3\xa4rr\xc3\xa4 luonnollista kielt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTiedonhakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nTiedonhakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 on elektronisten tietoyksik\xc3\xb6iden tallentamiseen, etsint\xc3\xa4\xc3\xa4n, j\xc3\xa4lleenhakuun ja jakeluun k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, jossa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n tietokantoja. Tiedonhakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4lle haetaan automaattisesti h\xc3\xa4nen tiedontarvettaan vastaavaa tietoa laajasta tietovarastosta. Tiedonhakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n tarkoitus on tyydytt\xc3\xa4\xc3\xa4 tiedonhakijan tiedontarpeita etsim\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tietoa annetusta aiheesta. Vaikka tiedonhakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 hakee konkreettisesti tietoa esimerkiksi elektronisista teksteist\xc3\xa4 tai kuvista, j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 pyrkii tietoyksik\xc3\xb6iden pintarakenteiden sijaan l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n niihin sis\xc3\xa4ltyv\xc3\xa4\xc3\xa4 informaatiota._NEWLINE_Tiedonhakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ltyy hyvin erilaisia j\xc3\xa4rjestelmi\xc3\xa4. Niit\xc3\xa4 ovat esimerkiksi v\xc3\xa4est\xc3\xb6rekisteri, kirjaston tietokanta, elektroninen artikkelitietokanta ja Googlen ja Yahoon kaltaiset verkossa toimivat hakukoneet. Informaatiotutkimuksen alalla tiedonhakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n ollessa kyseess\xc3\xa4 tietoyksik\xc3\xb6ill\xc3\xa4 tarkoitetaan yleens\xc3\xa4 tekstidokumentteja tai niit\xc3\xa4 kuvaavia kirjallisuusviitteit\xc3\xa4 tai toisaalta hypermediadokumentteja._NEWLINE_K\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4n kannalta tiedonhakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n n\xc3\xa4kyvin ja t\xc3\xa4rkein osa on sen hakukieli ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6liittym\xc3\xa4. Hakutapahtuma alkaa aina tiedonhakijan tiedontarpeesta ja tiet\xc3\xa4myksest\xc3\xa4. Tiedonhakija ilmaisee t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tiedontarpeensa hakukyselyn\xc3\xa4, joka j\xc3\xa4sennet\xc3\xa4\xc3\xa4n tiedonhakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6liittym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n kyselykielen mukaiseksi. Sitten tiedonhakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 tulkitsee kyselyn algoritmiksi, joka kohdistetaan haluttuihin tietokantoihin. Haun tuloksena tiedonhakija saa listan h\xc3\xa4nen hakukyselyns\xc3\xa4 kriteerit t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vist\xc3\xa4 ja tiedontarvetta vastaavista dokumenteista.\n_START_SECTION_\nT\xc3\xa4ydellinen t\xc3\xa4sm\xc3\xa4ytys\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4ydellisess\xc3\xa4 t\xc3\xa4sm\xc3\xa4ytyksess\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n englantilaisen matemaatikon George Boolen kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 Boolen logiikkaa. Boolen logiikassa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n operaattoreita AND, OR ja NOT. AND-operaattoria k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 saadaan tulokseksi hakusanat yhdist\xc3\xa4vi\xc3\xa4 dokumentteja, esimerkiksi haulla \xe2\x80\x9dhevoset AND ponit\xe2\x80\x9d saadaan tulokseksi dokumentteja, jotka k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 hevosia ett\xc3\xa4 poneja. OR-operaattoria k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 saadaan tulokseksi dokumentteja, jotka k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4t jompaakumpaa annetuista hakusanoista, esimerkiksi haulla \xe2\x80\x9dhevoset OR ponit\xe2\x80\x9d saadaan tulokseksi kaikki joko hevosia tai poneja k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4t dokumentit. NOT-operaattoria k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n haluttaessa erottaa hakusanoja toisistaan, esimerkiksi haulla \xe2\x80\x9dhevoset NOT ponit\xe2\x80\x9d saadaan tulokseksi hevosia k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4t dokumentit, mutta poneja k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4t dokumentit j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t tulosten ulkopuolelle. T\xc3\xa4ydellisess\xc3\xa4 t\xc3\xa4sm\xc3\xa4ytyksess\xc3\xa4 voidaan yhdistell\xc3\xa4 operaattoreita, jos halutaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 useampia hakusanoja. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in operaattorien suoritusj\xc3\xa4rjestys on NOT, OR, AND.\n_START_SECTION_\nOsittaist\xc3\xa4sm\xc3\xa4ytys\n_START_PARAGRAPH_\nOsittaist\xc3\xa4sm\xc3\xa4ytyksess\xc3\xa4 hakutulos pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n relevanssij\xc3\xa4rjestykseen eli niin, ett\xc3\xa4 hakua parhaiten vastaava dokumentti olisi hakutuloksissa ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ja toiseksi parhaiten vastaava dokumentti toisena jne. Eri osittaist\xc3\xa4sm\xc3\xa4ytyst\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t hakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t perustuvat erilaisiin menetelmiin, joita ei aina haluta paljastaa, joten hakija ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 tunne osittaist\xc3\xa4sm\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n hakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n toimintaperiaatteita yht\xc3\xa4 hyvin kuin t\xc3\xa4yst\xc3\xa4sm\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n hakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n. Erilaisia osittaist\xc3\xa4sm\xc3\xa4ytyksen menetelmi\xc3\xa4 ovat muun muassa vektorimalliin, sumeisiin joukkoihin ja todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyyslaskelmiin perustuvat mallit. Osittaist\xc3\xa4sm\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vien hakuj\xc3\xa4rjestelmien perusperiaatteena on ett\xc3\xa4 kyselyss\xc3\xa4 esiintyville hakusanoille lasketaan dokumenttikohtainen paino eli luku, joka kuvaa sit\xc3\xa4 kuinka hyvin hakusana kuvaa l\xc3\xb6ydetty\xc3\xa4 dokumenttia. Hakusanojen saamien painojen perusteella lasketaan dokumentille arvo, jonka mukaiseen relevanttiusj\xc3\xa4rjestykseen l\xc3\xb6ydetyt dokumentit j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n. Monessa osittaist\xc3\xa4sm\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 hakuj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Boolen operaattorit, mutta niiden tulkinta saattaa olla l\xc3\xb6yhempi kuin t\xc3\xa4yst\xc3\xa4sm\xc3\xa4ytt\xc3\xa4viss\xc3\xa4 hakuj\xc3\xa4rjestelmiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHakusanojen katkaiseminen ja merkkien korvaaminen\n_START_PARAGRAPH_\nTiedonhaussa sanojen taipuminen ja yhdyssanat voivat aiheuttaa ongelmia, joita on pyritty ratkaisemaan kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hakuj\xc3\xa4rjestelmiin mahdollisuus katkaista hakusanoja ja korvata merkkej\xc3\xa4 katkaisumerkill\xc3\xa4. Eri hakuj\xc3\xa4rjestelmiss\xc3\xa4 on omat katkaisumerkkins\xc3\xa4, kuten asteriski (*), ristikkomerkki (#) tai kysymysmerkki (?). Lis\xc3\xa4ksi monesti voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisyysoperaattoria._NEWLINE_Katkaisu vasemmalta_NEWLINE_Sanan alusta eli vasemmalta tapahtuva katkaisu on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vain harvoissa hakuj\xc3\xa4rjestelmiss\xc3\xa4. Haulla #koira saadaan tulokseksi pelk\xc3\xa4n koiran lis\xc3\xa4ksi esimerkiksi my\xc3\xb6s muodot opaskoira, ajokoira, sylikoira._NEWLINE_Katkaisu oikealta_NEWLINE_Sanan lopusta eli oikealta tapahtuva katkaisu on yleisin sanankatkaisumuoto. Haulla talous# saadaan tulokseksi esimerkiksi my\xc3\xb6s talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4, talousarvio, talousrikokset, taloustieteet._NEWLINE_Merkkien korvaaminen_NEWLINE_Merkkien korvaamisessa katkaisumerkill\xc3\xa4 korvataan jokin sanan merkeist\xc3\xa4 sanan sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4. Esimerkiksi haulla col#r tulee tulokseksi sek\xc3\xa4 muodossa color ett\xc3\xa4 colour olevat saman sanan eri kirjoitusasut._NEWLINE_L\xc3\xa4heisyysoperaattori_NEWLINE_T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla voidaan hakea tuloksia, joissa haetut sanat esiintyv\xc3\xa4t toistensa l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTiedonhaun ongelmia\n_START_PARAGRAPH_\nTiedonhaun keskeinen ongelma on luonnollisen kielen monimuotoisuus ajatusten ilmaisussa. Luonnollisen kielen ominaisuudet pit\xc3\xa4\xc3\xa4 ottaa huomioon niin dokumenttien tallennuksessa, hakukyselyjen muotoilussa kuin my\xc3\xb6s hakutulosten arvioinnissa._NEWLINE_Seuraavat luonnollisen kielen piirteet, jotka aiheuttavat ongelmia tiedonhaussa, ovat yhteisi\xc3\xa4 kaikille kielille._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen niist\xc3\xa4 on se, ett\xc3\xa4 luonnollinen kieli on vain osittain yhteist\xc3\xa4 saman kulttuurin j\xc3\xa4senille. Kielenk\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4t muodostavat useita erilaisia kielen alakulttuureja, jotka ilmenev\xc3\xa4t vaihteluna esimerkiksi sanastossa ja niiden taustalla olevissa k\xc3\xa4sitteiss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi kielenk\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4t muokkaavat kielt\xc3\xa4 tarkoituksiinsa sopivaksi, ja siten kieli kehittyy ilman tietoista suunnittelua monella eri taholla samanaikaisesti. My\xc3\xb6s monitulkintaisuus on yksi luonnollisen kielen perusominaisuuksista, ja sen avulla kielenk\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4n on mahdollista muodostaa suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ilmaisuja pienell\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alkioita._NEWLINE_Suomen kieless\xc3\xa4 tiedonhakuun liittyvi\xc3\xa4 erityisi\xc3\xa4 ongelmia aiheuttavat muun muassa sanojen ja niiden vartaloiden taipuminen, yhdyssanat ja sanaliitot, sanojen johtaminen sek\xc3\xa4 monitulkintaisuus, erityisesti taivutusmuotohomografia (joka on esimerkki kielen homonymiasta, kuten sanoissa "hauissa" ja "puhelin")._NEWLINE_Internetiin liittyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tiedonhaussa on my\xc3\xb6s monenlaisia ongelmia, koska internet-verkkoa ei ole alun perin rakennettu j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llist\xc3\xa4 tiedonhakua ajatellen. Internetiss\xc3\xa4 sijaitseva aineisto on hajautetusti tuotettua, globaalia ja vain harvakseltaan linkitetty\xc3\xa4 hypermediaa, ja sen vuoksi esimerkiksi dokumentin m\xc3\xa4\xc3\xa4rittely voi olla vaikeaa.  Oleellisia internet-tiedonhaun ongelmia ovat informaation suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja sen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myys. Lis\xc3\xa4ksi tiedon luotettavuuden ja ajantasaisuuden arviointi on usein vaikeaa, koska internet on vapaa julkaisukanava, mist\xc3\xa4 johtuen internet-sivujen julkaisutiedot ovat usein puutteelliset. Lis\xc3\xa4ksi tekij\xc3\xa4noikeudet aiheuttavat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jille usein ongelmia.\n_START_SECTION_\nAiherelevanssi\n_START_PARAGRAPH_\nAiherelevanssissa on nimens\xc3\xa4 mukaisesti kyse hakukysymyksen ja l\xc3\xb6ydettyjen dokumenttien v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 t\xc3\xa4sm\xc3\xa4\xc3\xa4vyydest\xc3\xa4. Aiherelevanssi ei kuitenkaan ota huomioon tiedontarvitsijaa ja onko l\xc3\xb6ydetty dokumentti h\xc3\xa4nen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmastaan relevantti. Aiherelevanssia voidaan testata m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 joukko hakukysymyksi\xc3\xa4 ja tunnistamalla tuloksista joukko dokumentteja jotka vastaavat hakukysymyst\xc3\xa4. Eri hakuj\xc3\xa4rjestelmill\xc3\xa4 voidaan testata kuinka suuren osan relevanteista dokumenteista ne l\xc3\xb6yt\xc3\xa4v\xc3\xa4t.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4relevanssi\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4 ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 kaipaa suurinta mahdollista hakutulosta vaan ainoastaan yksi tietty dokumentti saattaa kiinnostaa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4. K\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4 saattaa etsi\xc3\xa4 tietyntyyppist\xc3\xa4 dokumenttia tai h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 saattaa olla teht\xc3\xa4v\xc3\xa4, jonka suorittamiseksi h\xc3\xa4n etsii tietoa. K\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4 haluaa siis l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 dokumentteja, jotka ovat h\xc3\xa4nelle k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoisia ja hy\xc3\xb6dyllisi\xc3\xa4. K\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4lle ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n tutut dokumentit saattavat olla h\xc3\xa4nelle ep\xc3\xa4relevantteja, sill\xc3\xa4 ne eiv\xc3\xa4t tuo h\xc3\xa4nelle mit\xc3\xa4\xc3\xa4n uutta tietoa eik\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4n tiedontarve n\xc3\xa4in ollen tyydyty. K\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4relevanssia on vaikeampi tutkia, sill\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4n reaktioita ei voi toistaa laboratorio-olosuhteissa samalla tavalla kuin aiherelevanssia.\n_START_SECTION_\nSaanti\n_START_PARAGRAPH_\nSaanti kuvaa sit\xc3\xa4, kuinka suuri osa tietokannan kaikista relevanteista dokumenteista l\xc3\xb6ytyi. Saanti voidaan laskea jakamalla relevanttien dokumenttien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydettyjen ja ei-l\xc3\xb6ydettyjen relevanttien dokumenttien summalla. Saannin arviointi on vaikeaa ja ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 edes mahdollista sill\xc3\xa4 on hyvin vaikea tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 kuinka moni relevantti dokumentti j\xc3\xa4i l\xc3\xb6ydettyjen ulkopuolelle.\n_START_SECTION_\nTarkkuus\n_START_PARAGRAPH_\nTarkkuus kuvastaa sit\xc3\xa4, kuinka suuri osa l\xc3\xb6ydetyist\xc3\xa4 dokumenteista on relevantteja. Tarkkuus voidaan laskea jakamalla relevanttien dokumenttien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydettyjen relevanttien ja ep\xc3\xa4relevanttien dokumenttien summalla. Tarkkuutta voi arvioida melko helposti k\xc3\xa4ym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 l\xc3\xa4pi hakutuloksia ja erottelemalla niist\xc3\xa4 relevantit ja ep\xc3\xa4relevantit dokumentit._NEWLINE_Saanti ja tarkkuus ovat toisilleen vastakkaiset siten ett\xc3\xa4 saannin kasvaessa tarkkuus huonontuu ja p\xc3\xa4invastoin. Hakija ei voi koskaan saavuttaa parasta mahdollista saantia ja parasta mahdollista tarkkuutta yht\xc3\xa4 aikaa.'