b'\n_START_ARTICLE_\nHein\xc3\xa4veden kirkko\n_START_SECTION_\nArkkitehtuuri\n_START_PARAGRAPH_\nJosef Stenb\xc3\xa4ck suunnitteli Suomeen ja luovutettuun Karjalaan 35 toteutettua kirkkoa, ja oli siten maan tuotteliain kirkkoarkkitehti. Hein\xc3\xa4veden kirkko on h\xc3\xa4nen kirkoistaan ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ollut viel\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt yleist\xc3\xa4 tyyli\xc3\xa4\xc3\xa4n, jonka mukaan kirkot rakennettiin mieluiten kivest\xc3\xa4. Hein\xc3\xa4veden kirkko rakennettiin jykevist\xc3\xa4 hein\xc3\xa4vetel\xc3\xa4isist\xc3\xa4 hirsist\xc3\xa4, joita tuotiin my\xc3\xb6s Kermaj\xc3\xa4rven yli. Kirkko muistuttaa yleisasultaan ja yksityiskohdiltaan osin Stenb\xc3\xa4ckin suunnittelemia Hankasalmen ja Luhangan kirkkoja. Tyylisuunnaltaan kirkko edustaa toista Stenb\xc3\xa4ckin suosimaa tyylisuuntaa, uusgotiikkaa, ja on sille ominaisesti t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4 pieni\xc3\xa4 yksityiskohtia. Kirkon tornia lukuun ottamatta katoissa toistuu 45 asteen kulma._NEWLINE_Muodoltaan kirkko on katkaistu p\xc3\xa4\xc3\xa4tytornillinen pitk\xc3\xa4kirkko, jossa on leve\xc3\xa4t ristivarret. Sakarat ovat l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 kirkon alttarip\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4 ja niiss\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynnit. Sakarat ovat yht\xc3\xa4 korkeat ja leve\xc3\xa4t kuin runkohuone ja niiden ja runkohuoneen liittym\xc3\xa4kohdassa on katolla kattoratsastaja. Alttarip\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4 kirkkoon liittyy runkohuonetta matalampi hyvin lyhyt kuori, johon on yhteydess\xc3\xa4 runkohuonetta ja kuoria matalampi sakaristo. Vastakkaisessa p\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4 kohoaa 45 metri\xc3\xa4 korkea kellotorni, jossa on kaksi kelloa, vuosilta 1765 ja 1906._NEWLINE_Kirkko on yksi Suomen suurimmista puukirkoista. Kirkolla on pituutta 40 metri\xc3\xa4 ja leveytt\xc3\xa4 30 metri\xc3\xa4 ja sinne mahtuu noin 1\xc2\xa0600 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4tilat\n_START_PARAGRAPH_\nKirkko on sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4 suurien ikkuneiden ansiosta valoisa ja hyvin tilavan tuntuinen. Sakaroiden yhtym\xc3\xa4kohdassa oleva katon keskus on mestariesimerkki uusgoottilaisten muotojen puuhun soveltamisesta ja nikkarointitaidosta. Kirkon alttarip\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4 lukuun ottamatta kaikilla sivuilla on kapeat lehterit. Urut sijaitsevat yleiseen tapaan alttarin vastakaisella puolella l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4dyn lehterill\xc3\xa4. Kirkkosalin yksityiskohdat ja yleisolemus ovat s\xc3\xa4ilyneet kohtalaisen hyvin Josef Stenb\xc3\xa4ckin suunnitelmien mukaisesti varsin rikkaina._NEWLINE_Seurakunta tilasi 1892 Johan Kortmanilta alttaritaulun. Vuonna 1893 valmistunut Kristus Getsemanessa j\xc3\xa4i h\xc3\xa4nen ainoaksi alttaritaulukseen. H\xc3\xa4n maalasi l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Karjalaan ja Kalevalaan liittyvi\xc3\xa4 tauluja. Taululla on Josef Stenb\xc3\xa4ckin suunnittelemat hyvin koristeelliset kehykset. Taulu on valaistu molemmilta puolilta ristiin asetelluilla lampuilla._NEWLINE_Hein\xc3\xa4veden kirkko oli l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuoteen 1971, jolloin kirkkoon asennettiin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6l\xc3\xa4mmitys ja sit\xc3\xa4 korjattiin muutenkin. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1978 kirkko maalattiin ulkoa alkuper\xc3\xa4isten suunnitelmien keltamultas\xc3\xa4vyj\xc3\xa4 vastaavaksi. Aiemmin kirkkoa korjattiin vuonna 1900.\n_START_SECTION_\nUrut\n_START_PARAGRAPH_\nAlun perin 25-\xc3\xa4\xc3\xa4nikertaiset urut hankittiin kirkkoon J. A. Zachariassenilta Uudestakaupungista, ja ne maksoivat 14\xc2\xa0500 markkaa paikalleen asennettuina. Urut tilattiin lokakuussa 1905, ja ne olivat valmiit seuraana vuonna. Kangasalan urkutehdas rakensi vuonna 1981 uudet 33-\xc3\xa4\xc3\xa4nikertaiset urut, joihin k\xc3\xa4ytettiin 20:t\xc3\xa4 hyvin toimivaa \xc3\xa4\xc3\xa4nikertaa edellisist\xc3\xa4 uruista. Urkujen disposition laati Erkki Tuppurainen alustavan suunnitelman pohjalta. Julkisivu on Zachariassenin uruista._NEWLINE_Urkujen takana olevassa huoneessa on Hein\xc3\xa4veden kirkon historiaan liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 esineist\xc3\xb6\xc3\xa4, muun muassa vanhan kirkon kattoristi.\n_START_SECTION_\nKirkko matkailun\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyten\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4veden kirkko on toiminut tiekirkkona. Kirkossa vierailee noin 20\xc2\xa0000 k\xc3\xa4vij\xc3\xa4\xc3\xa4 vuodessa (2006). Hein\xc3\xa4kuun viimeisen\xc3\xa4 viikonloppuna pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4t Hein\xc3\xa4veden kirkastusjuhlat ker\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t yli puolet vuoden k\xc3\xa4vij\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4. Kirkastusjuhlien yhteydess\xc3\xa4 pidettiin ensimm\xc3\xa4iset musiikkijuhlat vuonna 2007. Vuoden teemana oli hengellinen musiikki._NEWLINE_Hein\xc3\xa4veden kirkossa j\xc3\xa4rjestettiin vuonna 2007 viiden taiteilijan taiden\xc3\xa4yttely aiheena Kuvia Karjalasta. Kirkossa on esill\xc3\xa4 maalauksia (Saara Tikka ja Sirpa Ylh\xc3\xa4inen), grafiikkaa (Leena Nylander ja Lotta Pyykk\xc3\xb6nen) ja veistoksia (Kauko Kortelainen). Lis\xc3\xa4ksi kirkossa on Aarne Puustisen valokuvia Hein\xc3\xa4vedelt\xc3\xa4. Jo edellisvuonna pidetty taiden\xc3\xa4yttely kasvatti kirkon k\xc3\xa4vij\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEnnen rakentamista\n_START_PARAGRAPH_\nEdellisen kirkon palettua maan tasalle 1887 alettiin pian valmistella uuden kirkon rakentamista. Albin Luostarinen ehdotti Hein\xc3\xa4vedelle kahta kirkkoa, molemmin puolin Kermaj\xc3\xa4rve\xc3\xa4, toista pohjoiseen Petruman l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lle ja toista etel\xc3\xa4\xc3\xa4n S\xc3\xa4ynetkoskelle. Ehdotusta ei kuitenkaan hyv\xc3\xa4ksytty._NEWLINE_Syksyll\xc3\xa4 1887 valittu 30-j\xc3\xa4seninen rakennustoimikunta p\xc3\xa4\xc3\xa4tti rakentaa kirkon entisen paikalle. Yksimielisesti p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin kirkon rakennusaineeksi puu. P\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 kirkossa on noin 2\xc2\xa0000 istumapaikkaa ja ett\xc3\xa4 se on suorasein\xc3\xa4inen ristikirkko. Aikeena oli rakentaa samanlainen kirkko kuin naapuripit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n Tuusniemelle oli juuri rakennettu. Tarkoitus olikin hankkia kopiot piirustuksista._NEWLINE_V\xc3\xa4liaikainen kirkko p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin tehd\xc3\xa4 jatkamalla kansakoulun rakennusta. \xc3\x84\xc3\xa4nestyksess\xc3\xa4 toinen vaihtoehto oli muodostaa kansakoulun rakennuksesta kirkko ilman laajennusta. Kannatusta saivat my\xc3\xb6s aatteet v\xc3\xa4liaikaisen kirkon rakentamisesta laudasta ja uuden kirkon rakentaminen heti.\n_START_SECTION_\nUutta kirkkoa suunnitellaan\n_START_PARAGRAPH_\nUutta kirkkoa alettiin suunnitella vuoden 1889 alussa. Keisarillinen senaatti antoi luvan puisen kirkon rakentamiseen vastoin yleist\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xa4, jonka mukaan kaikki julkiset rakennukset tuli rakentaa kivest\xc3\xa4. Kassa rakentamista varten perustettiin elokuussa 1888. Vuosittain siihen oli pantava kaksi markkaa miehilt\xc3\xa4 ja markka naisilta._NEWLINE_Ensiksi piirustukset kirkkoa varten tilattiin kuopiolaiselta arkkitehdilta Karl \xc3\x96hmanilta. Kiinnostuneita oltiin edelleen Tuusniemen kirkosta, ja my\xc3\xb6s Karttulan ja Kontiolahden kirkoista. Helmikuun lopussa pidetyss\xc3\xa4 kirkonkokouksessa p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin, mik\xc3\xa4 kirkko Hein\xc3\xa4vedelle rakennetaan. Vaihtoehtoina oli \xc3\x96hmanin Karttulan kirkon piirustukset sek\xc3\xa4 helsinkil\xc3\xa4isen arkkitehti Josef Stenb\xc3\xa4ckin Hein\xc3\xa4veden kirkkoa varten l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4t luonnokset Hankasalmen kirkon valokuvilla varustettuna. H\xc3\xa4n oli tehnyt kaksi vaihtoehtoa Hein\xc3\xa4veden kirkkoa varten: pienempi matalampitorninen ja suurempi korkeampitorninen. Rakennustoimikunta valitsi matalatornisen 3\xc2\xa0100\xe2\x80\x933\xc2\xa0200 hengen vaihtoehdon, perusteena kellotapulin hyv\xc3\xa4 kunto, jolloin kelloja ei tarvitsisi siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 kirkon torniin. Rakennustoimikunnalle oli my\xc3\xb6s t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4npit\xc3\xa4vyys. Rakentamisen kustannusarvio 88\xc2\xa0000 markkaa. Piirustuksista Hein\xc3\xa4veden seurakunta maksoi tuhat markkaa._NEWLINE_Kuusi talollista valitti kirkon suuresta koosta, sammaltilkityist\xc3\xa4 seinist\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 tarpeettoman kalliista katonrakennusmateriaalista. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi kirkon kokoa pienennettiin 2\xc2\xa0600 henkeen ja katto vaihdettiin h\xc3\xb6yl\xc3\xa4ttyihin p\xc3\xa4reihin lukuun ottamatta kirkon tornia. Sammalta ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n en\xc3\xa4\xc3\xa4 haluttu laittaa hirsien v\xc3\xa4liin. Tuomiokapituli kuitenkin kumosi n\xc3\xa4m\xc3\xa4 suunnitelmat ja edellisen kirkolliskokouksen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kset. Samalla p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin, ettei kirkkoon tule l\xc3\xa4mmityst\xc3\xa4._NEWLINE_Rakennusmestaria haettiin Uudessa Suomettaressa julkaistuilla lehti-ilmoituksilla. Kes\xc3\xa4kuussa 1890 Stenb\xc3\xa4ck l\xc3\xa4hetti lopulliset piirustukset, mutta niihin tahdottiin viel\xc3\xa4 muutoksia. Hirsien kokoon ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n ei oltu viel\xc3\xa4 tyytyv\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja piirustukset l\xc3\xa4hetettiin takaisin.\n_START_SECTION_\nRakennettaessa\n_START_PARAGRAPH_\nRakentamiseen otettiin lainaa, ja palovakuutus jouduttiin ottamaan jo rakennusaikana. Rakennusmestariksi valikoitui Erik Johan Holopainen erinomaisten rakennuskoulun arvosanojensa ja useilta arkkitehdeilta Hankasalmelta ja Lappeenrannasta saamiensa kiitosten ansiosta. H\xc3\xa4nen palkkionsa oli 3\xc2\xa0000 markkaa. Rakentaminen alkoi 12. marraskuuta 1890, ja kirkon rakensivat hein\xc3\xa4vetel\xc3\xa4iset miehet. Palokin sahalta tilattiin lautoja ja lankkuja. Kellojen kellotorniin sijoittamista varten p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin tornista tehd\xc3\xa4 suuren painon kest\xc3\xa4v\xc3\xa4. N\xc3\xa4in vanha kellotorni purettiinkiin tuomiokapitulin kehotuksesta, kuitenkin vasta 1915. Tupakan poltto ja avotulen teko oli 40 markan sakon uhalla kielletty\xc3\xa4._NEWLINE_Rahat loppuivat jo maaliskuussa 1891, eik\xc3\xa4 valtioltakaan saatu lainaa. Rakennusmestari lainasi seurakunnalle 8\xc2\xa0000 markkaa rakentamisen madellessa. Katto tehtiin kalliimmasta materiaalista, \xe2\x80\x9dRuotsin parhaasta galvanoidusta kattopellist\xc3\xa4 no 1\xe2\x80\x9d. Ikkunalasit tilattiin \xc3\x96hmanilta Kuopiosta. Valtiolta otettiin lainaa 15\xc2\xa0000 markkaa, ja lainaa saatiin yksityisilt\xc3\xa4kin. Katto saatiin paikalleen lokakuussa. Kirkko saatiin valmiiksi, kun sit\xc3\xa4 oli rakennettu tasan vuosi. Juhlajumalanpalveluksessa kirkon vihki 6. maaliskuuta 1892 piispa C. H. Alopaeus.\n_START_SECTION_\nMaalaaminen\n_START_PARAGRAPH_\nKirkon maalaajiksi, vuoraajaksi ja rive\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi valittiin V. Berg Kuopiosta. Juha Korhonen sai sis\xc3\xa4maalausty\xc3\xb6t. Bergin yhti\xc3\xb6 meni konkurssiin kesken maalauksen, ja h\xc3\xa4nen urakkamiehens\xc3\xa4 hoitivat maalauksen loppuun. Ty\xc3\xb6 valmistui 1900, L\xc3\xa4\xc3\xa4ninarkkitehti saapui tarkistamaan ty\xc3\xb6n laadun vasta kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1901 ja totesi sen kelvottomaksi; maali oli kuulemma lohkeillut suurina levyin\xc3\xa4. Urakkamiehille ei maksettu luvattua 2\xc2\xa0000 markan palkkiota, joten he haastoivat Hein\xc3\xa4veden seurakunnan k\xc3\xa4r\xc3\xa4jille, aina hovioikeuteen ja senaattiin asti. Sis\xc3\xa4maalaukset sen sijaan hoidettiin loppuun lattiaa my\xc3\xb6ten ennen kuin 1905 Bergin takuumiehet maalasivat uudelleen kirkon ulkoap\xc3\xa4in, jolloin ty\xc3\xb6 hyv\xc3\xa4ksyttiin v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti.\n_START_SECTION_\nKirkonm\xc3\xa4ki\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4veden kirkonm\xc3\xa4ki eli niin kutsuttu Kirkastusvuori on ainutlaatuinen kulttuurihistoriallinen kokonaisuus. Kirkko hallitsee m\xc3\xa4en maisemaa m\xc3\xa4en huipulla. Sen perustukset ovat 90 metri\xc3\xa4 viereisen Kermaj\xc3\xa4rven pinnasta ja 180 metri\xc3\xa4 merenpinnasta. M\xc3\xa4ell\xc3\xa4 on kirkon lis\xc3\xa4ksi vanha hautausmaa, Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ntuvan k\xc3\xa4sity\xc3\xb6keskus ja Hein\xc3\xa4veden kotiseutumuseo.\n_START_SECTION_\nKirkon piha\n_START_PARAGRAPH_\nKirkon pihalla kasvavat puut est\xc3\xa4v\xc3\xa4t kirkon n\xc3\xa4kymisen pohjoiseen ja l\xc3\xa4nteen. Pihalla kirkon etel\xc3\xa4puolella on laajalla alueella sankarihautausmaa, jolla on noin kahdensadan sodissa kaatuneen hein\xc3\xa4vetel\xc3\xa4isten muistolaatat sek\xc3\xa4 Veikko Jalavan veist\xc3\xa4m\xc3\xa4 sankaripatsas vuodelta 1965. Kirkon piha ei ole suuri ja rajoittuu l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 etel\xc3\xa4iseen pihaan, pys\xc3\xa4k\xc3\xb6intialueeseen ja kirkon kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n tiepolkuun. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtunee siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kirkonm\xc3\xa4ell\xc3\xa4 on niin jyrk\xc3\xa4t rinteet, ettei niihin voi perustaa puistoa._NEWLINE_Kirkon pihalla on vuonna 1967 pystytetty Karjalaan j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden ja n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuosina kuolleiden muistomerkit, jotka on suunnittellut taiteilija Veikko Jalava. Kirkon pihalla on my\xc3\xb6s Hein\xc3\xa4veden pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ntupa, jossa on k\xc3\xa4sity\xc3\xb6keskus, ja Hein\xc3\xa4veden kotiseutumuseo.\n_START_SECTION_\nVanha hautausmaa\n_START_PARAGRAPH_\nTukevan kiviaidan ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4n\xc3\xa4 on kirkon pihan vieress\xc3\xa4 vanhojen puiden varjostama hautausmaa. Sinne on haudattu monia pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n mittakaavassa arvo- ja merkkihenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 varakkaita talollisia, esimerkiksi Kerman sahan hoitaja Johan Kotilainen, apteekkari Kinnunen sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit August Koponen ja Tauno Kankkunen._NEWLINE_Hautausmaalla sijaitsee my\xc3\xb6s suurina n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuosina 1866\xe2\x80\x931896 kuolleiden muistomerkki sek\xc3\xa4 rivihaudat, joihin haudattiin noin 1\xc2\xa0500 n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuosina Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 kuollutta. My\xc3\xb6s hein\xc3\xa4vetel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kansanrunoilija Olli Kym\xc3\xa4l\xc3\xa4isell\xc3\xa4 on muistomerkki vanhalla hautausmaalla._NEWLINE_Hein\xc3\xa4veden uusi hautausmaa sijaitsee kirkonkyl\xc3\xa4n laidalla, hieman kauempana kirkosta.\n_START_SECTION_\nSeurakunta\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4vedest\xc3\xa4 tuli vuonna 1744 Rantasalmen rukoushuonekunta. Itsen\xc3\xa4iseksi seurakunnaksi Hein\xc3\xa4vesi tuli 1852. Oma pieni kappelikirkko valmistui nykyisen kirkon paikalle 1748. Vuonna 1840 Hein\xc3\xa4vedelle rakennettiin kookas puukirkko ja kappelikirkko purettiin. Kirkko oli empiretyylinen ristikirkko. Salaman sytytt\xc3\xa4m\xc3\xa4n\xc3\xa4 se paloi kesken sunnuntaijumalanpalveluksen maan tasalle 3. hein\xc3\xa4kuuta 1887. Nykyinen Josef Stenb\xc3\xa4ckin suunnittelema kirkko rakennettiin 1890\xe2\x80\x931891._NEWLINE_Hein\xc3\xa4veden seurakunta on kuulunut Kuopion hiippakuntaan vuodesta 1939 ja sit\xc3\xa4 aiemmin Porvoon, Savonlinnan ja Viipurin hiippakuntiin. Seurakunta kuuluu Rautalammin rovastikuntaan. Hein\xc3\xa4veden kirkon lis\xc3\xa4ksi seurakunta omistaa kirkonkyl\xc3\xa4n ja Karvion seurakuntakodit. Seurakunnan kirkkoherra on Eero Kuikanm\xc3\xa4ki.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4inen kappeli\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4veden kuuluessa Rantasalmen er\xc3\xa4maa-alueisiin hein\xc3\xa4vetel\xc3\xa4iset halusivat oman kappelikirkon Kermaj\xc3\xa4rven rantaan jo 1690-luvulla, sill\xc3\xa4 seurakunnan kirkolle Rantasalmeen matkaa oli Kermansel\xc3\xa4lt\xc3\xa4 kaksi peninkulmaa. Hanke ei kuitenkaan edennyt n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuosien takia._NEWLINE_1740-luvulla hanke tuli uudestaan esille, sill\xc3\xa4 lasten kastamista ja vainajien hautaamista oli aina lyk\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 kansa p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt kirkkoon montakaan kertaa vuodessa. Rantasalmen kappalaisen mukaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n takia hein\xc3\xa4vetel\xc3\xa4isten keskuudessa liikkui taikauskoa ja hengellist\xc3\xa4 pimeytt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nPorvoon tuomiokapituli hyv\xc3\xa4ksyi 8. lokakuuta 1744 kappelin rakentamisen Hein\xc3\xa4vedelle ja maaherra suostui 25. lokakuuta 1744 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Kappelia rakentamaan saatiin hein\xc3\xa4vetel\xc3\xa4isten lis\xc3\xa4ksi kaikki muut pit\xc3\xa4j\xc3\xa4l\xc3\xa4iset. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkokous p\xc3\xa4\xc3\xa4tti rakennettavan puisen ristikirkon Hasum\xc3\xa4en kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Rakentaminen aloitettiin talvella 1745\xe2\x80\x931746, ja ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 jumalanpalveluksia pidettiin syksyll\xc3\xa4 1747 keskener\xc3\xa4isess\xc3\xa4 kappelikirkossa, jossa ei ollut penkkej\xc3\xa4, saarnastuolia, alttaria eik\xc3\xa4 muuta sisustusta._NEWLINE_Kappelikirkosta ei ole s\xc3\xa4ilynyt piirustuksia tai muita varmoja tietoja. N\xc3\xa4in ei voida olla varmoja, oliko kappeli risti- vai pitk\xc3\xa4kirkko. Joitain hajatietoja on omaisuusluettelon perusteella, joista ensimm\xc3\xa4inen on vuodelta 1799. K\xc3\xb6yh\xc3\xa4 seurakunta ei saanut kustannettua kummoista sisustusta kappeliinsa.\n_START_SECTION_\nKellokiista\n_START_PARAGRAPH_\nRantasalmen em\xc3\xa4seurakunnalta 1749 saatiin kirkonkello, jonka hasum\xc3\xa4kel\xc3\xa4iset olivat nostaneet Laatokan pohjasta isonvihan aikana. Rantasalmen seurakunta lupasi kellon Hein\xc3\xa4veden kappelille 1748 piispantarkastuksen yhteydess\xc3\xa4. Kellosta tuli kuitenkin riitaa, sill\xc3\xa4 Rantasalmen kirkon kolmesta kellosta suurin oli juuri haljennut. Rantasalmelaisille j\xc3\xa4isi vain pienin kello, jos hein\xc3\xa4vetel\xc3\xa4iset veisiv\xc3\xa4t keskimm\xc3\xa4isen kellon. He tulivat katumap\xc3\xa4\xc3\xa4lle, ja turhaan maksua kellon sijasta tarjottuaan valittivat asiasta maaherralle asti, mist\xc3\xa4 ei kuitenkaan ollut hy\xc3\xb6ty\xc3\xa4. N\xc3\xa4in rantasalmelaiset joutuivat antamaan kellon Hein\xc3\xa4vedelle ja joutuivat itse viel\xc3\xa4 rahavaikeuksiin uuden kellon hankinnassa. Hein\xc3\xa4veden kirkkoon saatiin toinen kello 1756, joka on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 nykyisess\xc3\xa4kin Hein\xc3\xa4veden kirkossa. Sen kyljess\xc3\xa4 lukee latinaksi \xe2\x80\x9dCAMPANA IN GRATA PACE AD USUM ECCLESIAE HEINEWESI EMPTA ANNO 1756 CURANTE IOHANNE C:PONTANO SACELL:LOCI\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9dKirkonkello, ostettu mieluisan rauhan aikana Hein\xc3\xa4veden seurakunnan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1756 Johannes C. Pontanuksen, paikkakunnan kappalaisen toimesta\xe2\x80\x9d).\n_START_SECTION_\nKappelin viimeiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\n1740-luvulla rakennettu kappelikirkko alkoi k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 jo pieneksi ja oli sit\xc3\xa4 paitsi surkeassa kunnossa. Jo 1799 kappeli alkoi olla eteist\xc3\xa4 my\xc3\xb6ten t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4 kirkkov\xc3\xa4ke\xc3\xa4, ja juhlapyhin\xc3\xa4 kaikki eiv\xc3\xa4t edes mahtuneet sis\xc3\xa4\xc3\xa4n. Seurakunnan toimeksiannosta Alexander Magnus von Becker ja Abraham Airas purkivat l\xc3\xa4ntisen eteisen ja kirkkosalin sein\xc3\xa4n ja rakensivat eteiseen penkit. Ratkaisu oli v\xc3\xa4liaikainen, ja hein\xc3\xa4vetel\xc3\xa4iset tiesiv\xc3\xa4t ett\xc3\xa4 isompi kirkko on pakko viel\xc3\xa4 rakentaa. Syksyll\xc3\xa4 1827 asiaa k\xc3\xa4siteltiin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkokouksessa. Vanhan kappelikirkon korjaamista ei edes ehdotettu. Uudesta kirkosta p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin tehd\xc3\xa4 puinen kaksoisristikirkko._NEWLINE_Kuukausi pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkokouksen j\xc3\xa4lkeen katselmusmiehet l\xc3\xa4hetettiin katsomaan kirkolle paikkaa Mustikkam\xc3\xa4elt\xc3\xa4. He l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n suuren tasaisen kohdan. Hein\xc3\xa4veden nykyinen kirkko on samalla paikalla. Paikka kuului is\xc3\xa4nt\xc3\xa4, kuudennusmies Mikko Pakariselle, joka vaati korvausta maansa k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4. H\xc3\xa4n ehdotti pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkokouksessa 1829 elokuussa vapautusta kirkon rakentamisesta itselleen, mutta turhaan. Halua maksaa Pakariselle ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n asukkailta l\xc3\xb6ytynyt. Lokakuussa 1830 p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin, ettei Pakarisen tarvitse osallistua hirsien, lankkujen ja muiden puutavaroiden hankintaan. N\xc3\xa4in seurakunta sai rakentaa kirkon Mustikkam\xc3\xa4elle.\n_START_SECTION_\nRakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nRantasalmen kirkkoherra Joakim Adolf Cleve l\xc3\xa4hetti keisarille ehdotuksen kirkon piirustuksista. Kirkkoon edellytettiin mahtuvan 3\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4. 10. toukokuuta 1831 keisarillinen senaatti hyv\xc3\xa4ksyi rakennusluvan. 15. elokuuta 1831 intendentinkonttorissa valmistuivat kondukt\xc3\xb6\xc3\xb6ri A. W. Arppen suunnittelemat piirustukset, jotka olivat kyll\xc3\xa4kin C. L. Engelin allekirjoittamat._NEWLINE_Rakennuslupa tuli vuoden 1831 lopulla. Rakennusmestariksi valittiin Taavetti Rahikainen. Rakentaminen kuitenkin lykk\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi viel\xc3\xa4 vuosia. Vasta kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1839 kirkon rakentaminen aloitettiin kivijalasta ilman Rahikaista. Kun h\xc3\xa4n saapui, oli kivijalka jo pystyss\xc3\xa4. Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin jopa ulosmuuttomaksu, 1 ruplaa ja 50 kopeekkaa, v\xc3\xa4hent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kirkon rakentamista pakoilevien muuttamista naapuripit\xc3\xa4jiin. Aleksei Demisoff valittiin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n kirkon sisustuksen, ikkunat ja penkit, ja muun sisustuksen. H\xc3\xa4n sai ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n 20 viljatynnyri\xc3\xa4 ja 550 ruplaa. Ty\xc3\xb6n piti valmistua helmikuussa 1840, mutta valmistumisaikaa ei ole merkitty pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkokousten p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjoihin. Hein\xc3\xa4vetel\xc3\xa4isten sahojen omistajat osallistuivat rakentamiskustannuksiin._NEWLINE_Kirkko oli maalattu sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4 valkoiseksi, katto vaaleansiniseksi, penkit, ovet ja lehterit vaaleanvihreiksi, saarnatuoli ja alttari helmenharmaiksi. Ulkoa kirkko oli vihre\xc3\xa4, nurkiltaan valkoinen ja laterniineilt\xc3\xa4\xc3\xa4n tummansininen. Maalauksen maksoi Kerman ja Kyt\xc3\xb6ojan sahojen omistaja, viipurilainen Rosenius, ja ty\xc3\xb6n tekiv\xc3\xa4t Ivan Borisoff ja Vasili Ivanoff, jotka saivat sen valmiiksi syksyll\xc3\xa4 1841._NEWLINE_Temppeli\xc3\xa4 muistuttavan ristikirkon keskell\xc3\xa4 oli suuri kupoli. Kellotapuli oli erillinen. Vuoteen 1861 menness\xc3\xa4 kirkko oli p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt rapistumaan ja sit\xc3\xa4 korjattiin 3\xc2\xa0055 ruplan 73 kopeekan hopeaa arvosta.\n_START_SECTION_\nToisen kirkon palo\n_START_PARAGRAPH_\nSunnuntaina 3. hein\xc3\xa4kuuta 1887 pidettiin suuressa ja komeassa Hein\xc3\xa4veden kirkossa jumalanpalvelusta. Aamup\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli kaunis s\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta kesken jumalanpalveluksen Mustikkam\xc3\xa4en ylle ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi tummia pilvi\xc3\xa4 ja alkoi sataa rankasti vett\xc3\xa4 ja rakeita. Jo edellisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli ollut kova ukkosmyrsky. Sateen yltyess\xc3\xa4 alkoi my\xc3\xb6s ukkostaa. Suoraan kirkon kohdalla iski salama nuolena tornista alas kovan pamauksen saattelemana. Pallosalamaksi kutsuttu salama tuli kynttil\xc3\xa4kruunun kannatinta pitkin ja hipaisi saarnaamassa olleen pastori Mielosen p\xc3\xa4\xc3\xa4lakea. Salama osui joihinkin muihin ja Kettunen-niminen henkil\xc3\xb6 kuoli. Kirkkokansa juoksi paniikiin vallassa ulos, mutta rankkasade toppuutteli osan v\xc3\xa4est\xc3\xa4 takaisin sis\xc3\xa4\xc3\xa4n. Lukkari ehti aloittaa virren, kun ulkoa huudettiin, ett\xc3\xa4 kirkon torni on tulessa. Lukkari veisasi virren loppuun ja loputkin poistuivat kirkosta. Kaikki tavarat uutta kynttil\xc3\xa4kruunua lukuun ottamatta saatiin kirkosta pelastettua. Rankkasateesta huolimatta kirkko paloi kivijalkaan asti puolessatoista tunnissa. Vakuutusta ei kirkolla ollut.'