b'\n_START_ARTICLE_\nTetrakromaattinen v\xc3\xa4rin\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTetrakromaattinen v\xc3\xa4rin\xc3\xa4k\xc3\xb6 eli neliv\xc3\xa4rin\xc3\xa4k\xc3\xb6 on kyky muodostaa eri v\xc3\xa4rej\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 eri silm\xc3\xa4n verkkokalvolla olevalla valoa aistivalla tappisolutyypill\xc3\xa4. Ihmisill\xc3\xa4 on tyypillisesti trikromaattinen eli kolmiv\xc3\xa4rin\xc3\xa4k\xc3\xb6, jolloin tappisoluja on punaherkki\xc3\xa4, viherherkki\xc3\xa4 ja siniherkki\xc3\xa4, ja ne aistivat kolmea perusv\xc3\xa4ri\xc3\xa4, joiden yhdistelmist\xc3\xa4 aivoissa muodostuvat kaikki muut v\xc3\xa4rit. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n arvion mukaan naisista noin 2\xe2\x80\x933 prosentilla on tetrakromaattinen n\xc3\xa4k\xc3\xb6, jolloin he saattavat voida n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 jopa 100 miljoonaa eri v\xc3\xa4ri\xc3\xa4._NEWLINE_Maaselk\xc3\xa4rankaisten silm\xc3\xa4n perustyypiss\xc3\xa4 on nelj\xc3\xa4nlaisia tappisoluja, joista kunkin herkkyysmaksimi on valon eri aallonpituusalueella. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 herkkyyshuiput sijoittuvat yleens\xc3\xa4 l\xc3\xa4hiultravioletin alueelle (360\xe2\x80\x93370 nanometri\xc3\xa4), siniselle (420\xe2\x80\x93440 nm), vihre\xc3\xa4lle ja keltaiselle (520\xe2\x80\x93530 nm) sek\xc3\xa4 punaiselle (noin 600 nm). Lajien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on eroja. T\xc3\xa4llaisen el\xc3\xa4imen v\xc3\xa4rin\xc3\xa4k\xc3\xb6\xc3\xa4 sanotaan tetrakromaattiseksi. Se tavataan suurella osalla kaloista, sammakkoel\xc3\xa4imist\xc3\xa4, matelijoista ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4aktiivisista linnuista. Tetrakromaattisessa silm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 jokaisessa tappisolussa on v\xc3\xa4rit\xc3\xb6n tai v\xc3\xa4rillinen \xc3\xb6ljypisara, joka suodattaa solun herkkyysmaksimia lyhytaaltoisemman valon._NEWLINE_Pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n maanalaista tai y\xc3\xb6el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 viett\xc3\xa4neet el\xc3\xa4inlajit, kuten k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeet ja nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4t, ovat evoluution kuluessa menett\xc3\xa4neet tetrakromaattisen v\xc3\xa4rin\xc3\xa4\xc3\xb6n. Samalla niiden tappisoluista ovat h\xc3\xa4vinneet \xc3\xb6ljypisarat. Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden kohdalla t\xc3\xa4m\xc3\xa4 muutos tapahtui niiden yli 100 miljoonan vuoden aikana, jolloin dinosaurukset hallitsivat maailmaa ja nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden pienikokoiset esi-is\xc3\xa4t viettiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa y\xc3\xb6el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa vain kahdenlaisia tappisoluja ja siksi niiden v\xc3\xa4rin\xc3\xa4k\xc3\xb6 on dikromaattinen. Euraasian mantereen ja er\xc3\xa4iden Amerikan mantereen apinoiden (mukaan lukien ihmiset) trikromaattinen v\xc3\xa4rin\xc3\xa4k\xc3\xb6 syntyi, kun osa vihre\xc3\xa4\xc3\xa4 aistivista tappisoluista muuttui punaista aistiviksi.'