b'\n_START_ARTICLE_\nWrangelinsaari\n_START_SECTION_\nSijainti ja pinnanmuodot\n_START_PARAGRAPH_\nWrangelinsaari on pitk\xc3\xa4nomainen, 125 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 saari, jonka pinta-ala on 7\xc2\xa0609 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Se sijaitsee Pohjoisessa j\xc3\xa4\xc3\xa4meress\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n koillisosassa. Saaren erottaa mantereesta Longinsalmi, ja itse saari erottaa It\xc3\xa4-Siperian meren T\xc5\xa1ukt\xc5\xa1imerest\xc3\xa4. Saari on 140 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 manner-Siperiasta._NEWLINE_Maantieteellisesti Wrangelinsaari voidaan jakaa noin 15 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4\xc3\xa4n etel\xc3\xa4iseen rannikkotasankoon, noin 40 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4\xc3\xa4n keskusvuoristoon ja noin 25 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4\xc3\xa4n pohjoiseen rannikkotasankoon. Wrangelinsaaren keskiosassa on laaksojen rikkoma Tsentralnjevuoristo, joka kohoaa enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n 1\xc2\xa0096 metriin. P\xc3\xa4\xc3\xa4osa vuorista j\xc3\xa4\xc3\xa4 kuitenkin 500 metriin. Vuoristoa reunustavat l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4, pohjoisesta ja etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 kukkulat, jotka ovat 200\xe2\x80\x93600 metrin korkuisia. Keskusvuoristoa reunustavakin alue on laaksojen halkomaa, ja se on er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista peneplaania._NEWLINE_Etel\xc3\xa4- ja pohjoisosissa yl\xc3\xa4nk\xc3\xb6alue laskeutuu tulvasedimentist\xc3\xa4 koostuvaksi alangoksi, joka on keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 15 metrin korkeudella merenpinnasta. Paikoin vuoristo jatkuu rantaan saakka ja muodostaa jyrkki\xc3\xa4 rinteit\xc3\xa4 ja kallioita. Erityisesti saaren pohjoispuoli on laajaa alluviaalitasankoa, jossa on holoseenikautisia karstialtaita._NEWLINE_Saarella on 1\xc2\xa0400 v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kilometrin pituista jokea, ja niist\xc3\xa4 viisi on yli 50 kilometrin pituisia. Saarella on my\xc3\xb6s 900 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4, joiden yhteenlaskettu pinta-ala on 80 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 on erityisesti pohjoisella alankoalueella. Ne ovat muodostuneet p\xc3\xa4\xc3\xa4osin karstitoiminnan seurauksena, mutta jotkut isoimmista j\xc3\xa4rvist\xc3\xa4 ovat muodostuneet rantalaguuneista.\n_START_SECTION_\nKallioper\xc3\xa4 ja maannos\n_START_PARAGRAPH_\nGeologisesti Wrangelinsaaren kiviaines voidaan jakaa kolmeen yksikk\xc3\xb6\xc3\xb6n. Vanhin niist\xc3\xa4 on niin sanottu \xe2\x80\x9dWrangelin kompleksi\xe2\x80\x9d. Saaren keskusvuoristo kuuluu t\xc3\xa4h\xc3\xa4n yksikk\xc3\xb6\xc3\xb6n. Se on muodostunut vanhoista metamorfisista kivist\xc3\xa4 ja magmakivist\xc3\xa4._NEWLINE_Paleotsooisen kauden kompleksissa on erilaisia sedimenttikivilajeja, kuten kalkkikive\xc3\xa4, merkelikive\xc3\xa4, hiekkakive\xc3\xa4 ja silttikive\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 niiden metamorfisia vastineita. My\xc3\xb6h\xc3\xa4isterti\xc3\xa4\xc3\xa4rikauden kompleksissa on mutakive\xc3\xa4, silttikive\xc3\xa4 ja tummaa savikive\xc3\xa4. Vanhimmat paleotsooiset kivet ovat saaren luoteis- ja l\xc3\xa4nsiosissa._NEWLINE_Kolmen kompleksin lis\xc3\xa4ksi on sek\xc3\xa4 gabro- ett\xc3\xa4 graniittikivi\xc3\xa4, joita on erityisesti metamorfisessa kompleksissa. Peruskalliota peitt\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4osin kvart\xc3\xa4\xc3\xa4rikauden kerrostumat. _NEWLINE_Saaren maannosta hallitsee kosteilla alueilla tundrasodi ja arktinen gleysoli. Sis\xc3\xa4maassa on arktisille saarille harvinaista kryoaridia aromaannosta ja arotundramaannosta, jota esiintyy enemm\xc3\xa4n manner-Siperiassa ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Kaukoid\xc3\xa4n pohjoisosissa. Kuivissa sis\xc3\xa4osissa on my\xc3\xb6s arktisella alueella harvinaista suolamaata. Sis\xc3\xa4osissa on my\xc3\xb6s saarelle ominaista tundra-karbonaattimaannosta.\n_START_SECTION_\nKasvillisuus\n_START_PARAGRAPH_\nWrangelinsaaren kasvillisuus on vaihtelevaa tundraa. Maisemaan kuuluu niin kuivaa tundraa kuin sammaleisia kumpuja, niittyj\xc3\xa4, ruohomaita, suoalueita ja kuivaa kylmyysaavikkoa. Saari oli l\xc3\xa4hes j\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6n viime j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden aikana, ja paikoin sen arotundra ei ole muuttunut miljooniin vuosiin. Mantereen puolella T\xc5\xa1ukt\xc5\xa1ien niemimaalla ei ole varsinaisesti vastaavia elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4, joten Wrangelinsaaren kasvillisuus saattaa olla l\xc3\xa4himp\xc3\xa4n\xc3\xa4 my\xc3\xb6h\xc3\xa4ispleistoseenin pohjoista arotundraa. J\xc3\xa4\xc3\xa4kauden lopussa ja holoseenikauden alussa ilmasto lienee ollut nykyist\xc3\xa4 kosteampi ja l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4mpi. Ennen holoseenia saarella oli paljon saraa, mik\xc3\xa4 viittaa nykyist\xc3\xa4 leudompaan ilmastoon._NEWLINE_Wrangelinsaaren kasvillisuus on monimuotoista, ja se vaihtelee tundrakasvillisuuden alatyypeist\xc3\xa4 erilaisiin ainutlaatuisiin elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ihin. Tyypillisen tundrakasvillisuuden lis\xc3\xa4ksi saarella on elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4, joiden kasvillisuus muistuttaa enemm\xc3\xa4n etel\xc3\xa4isemp\xc3\xa4\xc3\xa4 subarktista tyyppi\xc3\xa4. T\xc3\xa4llaisia ovat erilaiset tundraniityt, varpioiden hallitsema tundra, saroja ja vihvil\xc3\xb6it\xc3\xa4 kasvavat suot sek\xc3\xa4 pensastundrat ja tulvatasankopensaikot, joita ei muilla arktisilla saarilla ole. Vuoristojen etel\xc3\xa4rinteill\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s melko poikkeuksellista tundrakasvillisuutta. Niiden kuivakkokasvillisuus on erityisen runsasta, ja niill\xc3\xa4 kasvaa jopa 50\xe2\x80\x9360 kasvilajia. N\xc3\xa4iden niittyjen tyyppilajeja ovat saralajit tylpp\xc3\xb6sara, kalliosara ja Carex duriuscula._NEWLINE_Suurin osa kasvillisuudesta on matalaa. Jokivarsilla villapajut ja tunturipajut voivat kasvaa metrinkin korkuisiksi._NEWLINE_Wrangelinsaaren kasvilajisto on kehittynyt poikkeukselliseksi, koska saaren syrj\xc3\xa4isen sijainnin ansiosta sit\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t ole uhanneet muualta tulleet lajit. Saarella kasvaa kaikkiaan 417 putkilokasvilajia tai -alalajia, enemm\xc3\xa4n kuin koko Kanadan arktisilla saarilla yhteens\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi saarella kasvaa 331 sammal- ja 310 j\xc3\xa4k\xc3\xa4l\xc3\xa4lajia._NEWLINE_Saaren valtalajeja ovat erilaiset ristikukkais-, ruusu-, leinikki- ja rikkokasvilajit. Saarella kasvavia kukkivia kasveja ovat muun muassa lapinvuokko, h\xc3\xa4meenkylm\xc3\xa4nkukka, kastiljoihin kuuluva Castilleja elegans ja 17 unikkolajia, joista viisi on kotoper\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Wrangelinsaaren kasvillisuuslajistoon kuuluu monia poikkeuksellisia kasveja, jotka yleens\xc3\xa4 luokitellaan kasvavaksi etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4 tai Amerikassa. Saaren amerikkalaisia lajeja, joita ei ole muualla Aasiassa, ovat muun muassa litukoihin kuuluva Cardamine purpurea ja ketokatkeroihin kuuluva Gentianella propinqua._NEWLINE_Wrangelinsaaren putkilokasveissa on 21 kotoper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 lajia tai alalajia, ja kuutta lajeista ei tavata Aasian muissa osissa. N\xc3\xa4in suurta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 kotoper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 lajeja ei tavata muualla artiksella. Osa saaren tyypillisist\xc3\xa4 lajeista, kuten keulank\xc3\xa4rkiin kuuluva Oxytropis uschakovii sek\xc3\xa4 unikkoihin kuuluvat Papaver multiradiatum ja Papaver chionophilum, ovat mantereella laajalle levinneiden lajien kotoper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 muotoja. Osa kotoper\xc3\xa4isist\xc3\xa4 lajeista puolestaan ovat vanhoja reliktej\xc3\xa4, joita tunnetaan vain muutamasta mikropopulaatiosta. T\xc3\xa4llaisia ovat muun muassa hanhikkilaji Potentilla wrangelii ja keulank\xc3\xa4rkilaji Oxytropis uniflora, jotka kasvavat hyvin rajatulla alueella Neizvestnajajoen yl\xc3\xa4juoksulla.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4imist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nWrangelinsaarella el\xc3\xa4\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4n maanis\xc3\xa4k\xc3\xa4slajia. Sen j\xc3\xa4\xc3\xa4karhupopulaatio on Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n arktisten alueiden suurin. Wrangelinsaarella ja Geraldinsaarella k\xc3\xa4y vuosittain synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 300\xe2\x80\x93600 j\xc3\xa4\xc3\xa4karhuemoa. Muita Wrangelinsaaren nis\xc3\xa4k\xc3\xa4slajeja ovat naali, ahma, wrangelinkaulussopuli ja siperiansopuli. Lis\xc3\xa4ksi saarella on 1900-luvulla istutettu peuroja ja myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4, jotka paleontologisten todisteiden perusteella ovat aiemmin kuuluneet saaren lajistoon. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 on noin 850\xe2\x80\x931000. Talvelle ne laiduntavat enimm\xc3\xa4kseen v\xc3\xa4h\xc3\xa4lumisilla vuorten rinteill\xc3\xa4, joissa on helpompi hankkia ravintoa. Saarella k\xc3\xa4y ajoittain my\xc3\xb6s susia. Wrangelinsaaren mursupopulaatio on maailman suurin. Siell\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4heisell\xc3\xa4 Geraldinsaarella asuu 80\xc2\xa0000\xe2\x80\x93100\xc2\xa0000 mursua. Saaren vesill\xc3\xa4 ovat yleisi\xc3\xa4 my\xc3\xb6s norppa ja partahylje, joiden lis\xc3\xa4ksi niill\xc3\xa4 k\xc3\xa4y useita valaslajeja. Alue on erityisen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 harmaa- ja maitovalaille._NEWLINE_Saarella on tavattu 169 lintulajia, joista 62:n on todettu pesiv\xc3\xa4n siell\xc3\xa4. Lajeista vain tunturip\xc3\xb6ll\xc3\xb6 ja korppi eiv\xc3\xa4t ole muuttolintuja. P\xc3\xa4\xc3\xa4osa lajeista on sirkumpolaarisia, kuten lapinsirkku, pulmunen, tundrakurmitsa, karikukko ja isosirri. Saaren petolintuja ovat tunturihaukka, muuttohaukka ja tunturip\xc3\xb6ll\xc3\xb6. Yleisimpi\xc3\xa4 lintuja puolestaan ovat tundraurpiainen, lapinsirkku ja pulmunen. Wrangelinsaari on Euraasiassa ainoa paikka, jossa eskimosirri ja tundravikla pesiv\xc3\xa4t._NEWLINE_Vesilinnuista huomattavin on lumihanhi, jonka pesim\xc3\xa4yhdyskunnassa Tundrajoen yl\xc3\xa4juoksulla on 250\xc2\xa0000\xe2\x80\x93300\xc2\xa0000 paria. Saaren l\xc3\xa4nsi- ja it\xc3\xa4rannikolla on laajoja merilintuyhteis\xc3\xb6j\xc3\xa4. Niiden valtalajit ovat ulappamerimetso, pikkukajava, punajalkakajava, isolokki, pohjankiisla ja riskil\xc3\xa4. Yleisi\xc3\xa4 saarella tavattavia muuttavia lokkeja ovat ruusulokki, j\xc3\xa4\xc3\xa4lokki ja tiiralokki, jonka vuotuinen muuttomatka on 42\xc2\xa0000 kilometri\xc3\xa4._NEWLINE_Saaren matalat joet ja j\xc3\xa4rvet j\xc3\xa4\xc3\xa4tyv\xc3\xa4t umpeen talvisin, joten makeanveden kaloja siell\xc3\xa4 ei ole. Nieri\xc3\xa4, kyttyr\xc3\xa4lohi, koiralohi ja j\xc3\xa4\xc3\xa4merenseiti nousevat joskus suurimpien jokien suille ja rannikon laguuneille. Muita merikaloja saarta ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iviss\xc3\xa4 vesiss\xc3\xa4 ovat muun muassa napakampela ja keltanavaga._NEWLINE_Wrangelinsaaren el\xc3\xa4\xc3\xa4 runsaasti erilaisia selk\xc3\xa4rangattomia, enemm\xc3\xa4n kuin normaalisti arktisilla alueilla. Lis\xc3\xa4ksi monia lajeja tavataan normaalisti huomattavasti etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4. Saarelta on l\xc3\xb6ydetty 31 h\xc3\xa4m\xc3\xa4h\xc3\xa4kki-, 58 kovakuoriais- ja 42 perhoslajia. Saaren lajistossa on erityisen paljon lehtikuoriaisia (7 lajia) ja k\xc3\xa4rs\xc3\xa4kk\xc3\xa4it\xc3\xa4 (11 lajia).\n_START_SECTION_\nMuinaiset el\xc3\xa4imet\n_START_PARAGRAPH_\nSaari on my\xc3\xb6s paleontologisesti mielenkiintoinen, sill\xc3\xa4 sielt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ytynyt monia pleistoseeni- ja holoseenikauden nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Saaren el\xc3\xa4imist\xc3\xb6\xc3\xb6n on kuulunut muun muassa villamammutti, arovisentti ja przewalskinhevonen. Lis\xc3\xa4ksi saarella on l\xc3\xb6ytynyt todisteita villasarvikuonosta._NEWLINE_Wrangelinsaarella mammutit s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t pidemp\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin miss\xc3\xa4\xc3\xa4n muualla. Euraasian ja Pohjois-Amerikan mantereelta villamammutit h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t 10\xc2\xa0000 vuotta sitten, mutta Wrangelinsaarella 500\xe2\x80\x931\xc2\xa0000 yksil\xc3\xb6n populaatio eli viel\xc3\xa4 sen j\xc3\xa4lkeen 6\xc2\xa0000 vuotta. Ruotsalaisen paleogeneetikon Love Dal\xc3\xa9nin mukaan viimeiset villamammutit h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t Wrangelinsaarelta ihmisten tai luonnon olosuhteiden takia. Saaren populaatio oli hyvin eristynyt, kun merenpinta nousi saaren ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4._NEWLINE_Wrangelinsaaren mammutteja on kutsuttu v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dk\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6mammuteiksi\xe2\x80\x9d. Vuonna 2003 julkaistun tutkimuksen mukaan Wrangelinsaaren mammutit eiv\xc3\xa4t olleet poikkeuksellisen pieni\xc3\xa4. Niiden s\xc3\xa4k\xc3\xa4korkeus oli 180\xe2\x80\x93230\xc2\xa0senttimetri\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 vastaa todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti pleistoseenikauden Pohjois-Siperian mammuttien kokoa. Mammutit eiv\xc3\xa4t olleet erityisesti pienentyneet sen j\xc3\xa4lkeen kun Wrangelinsaari oli irronnut mantereesta. Saarelta on kyll\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydetty hyvin pienienkin yksil\xc3\xb6iden hampaita, mutta niiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ei ole erityisesti kasvanut uusimmissa l\xc3\xb6yd\xc3\xb6iss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVarhaishistoria\n_START_PARAGRAPH_\nWrangelinsaaren ensimm\xc3\xa4iset asukkaat olivat paleoeskimoita, jotka asettuivat saarelle noin 3\xc2\xa0500 vuotta sitten. Saarelta on l\xc3\xb6ytynyt etel\xc3\xa4rannikolta yksi neoliittinen kyl\xc3\xa4. Arkeologisia kaivauksia on tehty etel\xc3\xa4rannikolta runsaan 280 neli\xc3\xb6metrin suuruiselta alueelta. Kaivauksissa on havaittu useita tulisijoja ja kuoppa, jossa oli mursujen, muiden hylkeiden, lintujen ja j\xc3\xa4\xc3\xa4karhujen luiden palasia. Lis\xc3\xa4ksi alueelta on l\xc3\xb6ydetty luu- ja kiviesineit\xc3\xa4. L\xc3\xb6yt\xc3\xb6jen perusteella alkuper\xc3\xa4isasukkaat tulivat toimeen meriel\xc3\xa4imill\xc3\xa4._NEWLINE_Tutkijat eiv\xc3\xa4t ole varmoja, mist\xc3\xa4 Wrangelinsaaren paleoeskimot saarelle tulivat. Alueetta tutkineet ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset arkeologit Nikolai Dikov ja Tasjan Tein ovat sit\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Wrangelinsaaren kulttuuri olisi alaskalaista alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4. Dikovin mukaan Wrangelinsaarelta l\xc3\xb6ydetyiss\xc3\xa4 kivity\xc3\xb6kaluissa on yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Gr\xc3\xb6nlannista ett\xc3\xa4 Alaskasta l\xc3\xb6ydettyihin ty\xc3\xb6kaluihin. Osissa ty\xc3\xb6kaluissa on puolestaan niin suuria eroavaisuuksia, ett\xc3\xa4 Dikov on ehdottanut, ett\xc3\xa4 Wrangelinsaaren asukkailla on ollut kulttuurivaihtoa Kamt\xc5\xa1atkan alueelle. Kun eurooppalaiset l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t saaren, siell\xc3\xa4 ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 asunut alkuper\xc3\xa4isasukkaita.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4iset tutkimusmatkat\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4l\xc3\xa4isten l\xc3\xa4hteiden mukaan ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isill\xc3\xa4 on ollut tietoa saaresta jo 1800-luvun alkupuolella, ehk\xc3\xa4 jo 1700-luvulla. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen tutkimusmatkailija Ferdinand von Wrangel oli kuullut saaresta huhuja, jotka perustuivat 1700-luvulla seudulla liikkuneiden ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten tutkimusmatkailijoiden Stepan Andrejevin ja Nikolai Daurkinin kertomuksiin. Wrangel p\xc3\xa4\xc3\xa4tteli saaren sijainnin Siperian t\xc5\xa1ukt\xc5\xa1ien kamakailta eli suvun vanhimmalta 1823 kuulemiensa todisteiden perusteella. H\xc3\xa4n etsi saarta ryhm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kanssa ja jopa piirsi sen sijainnista kartan, mutta ei kuitenkaan k\xc3\xa4ynyt siell\xc3\xa4. Retkikunnan tiedot julkaistiin useilla kielill\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1845 matkaan l\xc3\xa4hti John Franklin retkikuntineen, jonka tavoitteena oli l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 luoteisv\xc3\xa4yl\xc3\xa4. H\xc3\xa4n katosi miehist\xc3\xb6ineen. Heit\xc3\xa4 etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti vuosikymmenten kuluessa 39 retkikuntaa, joista Henry Kellettin johtama korvetti Heraldilla matkannut retkikunta rantautui 1849 saarelle, joka sai laivan mukaan nimen Herald Island (suomeksi Geraldinsaari). Kellett kirjasi siell\xc3\xa4 muistiin: \xe2\x80\x9dmaata n\xc3\xa4kyviss\xc3\xa4\xe2\x80\x9d ja \xe2\x80\x9dWrangelin mainitsema maa\xe2\x80\x9d, joka sai kartalla nimen Kellettinmaa._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen saarelle todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti astunut eurooppalainen oli vuonna 1866 sinne saapunut saksalainen valaanpyyt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Eduard Dallmann. Seuraavana vuonna 1867 saaren havaitsi yhdysvaltalainen valaanpyyt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Thomas Long, joka piirsi siit\xc3\xa4 muistiin \xc3\xa4\xc3\xa4riviivat ja nimesi sen Wrangelinmaaksi, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n tunsi Wrangelin kertomuksen. Viel\xc3\xa4 ei tiedetty, oliko se saari, mutta saareksi sen osoitti 1879 matkaan l\xc3\xa4htenyt kapteeni George W. De Long, jonka komennossa oli parkki Jeannette. Parkki upposi, mutta osa miehist\xc3\xb6st\xc3\xa4 pelastui. Parkkia etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti vuonna 1881 yhdysvaltalainen USRC Thomas Corwin kapteeni Calvin Hooperin johdolla. Alus rantautui saarelle, joka sai tuolloin nimen New Columbia, mutta k\xc3\xa4ynti j\xc3\xa4i lyhyeksi. Laivalla l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin\xc3\xa4 ollut Irving C. Rosse kirjoitti retkest\xc3\xa4 kirjan The First Landing on Wrangel Island._NEWLINE_Samana vuonna sinne saapui yhdysvaltalainen h\xc3\xb6yrylaiva Rodgers p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4\xc3\xa4n kapteeni Robert Berry. Retkikunta nousi saarelle ja tutki sit\xc3\xa4 kaksi viikkoa. Kartalle saari nimettiin Wrangelinsaareksi. Sen j\xc3\xa4lkeen saarella ei k\xc3\xa4yty 30 vuoteen, ennen kuin 1911 sinne saapui Konstantin Lomanin komentamalla j\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4rkij\xc3\xa4 Vaigat\xc5\xa1illa ensimm\xc3\xa4inen ven\xc3\xa4l\xc3\xa4inen tutkimusretkikunta. Ryhm\xc3\xa4n l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Eduard Arngold kirjasi muistiin l\xc3\xa4hestymisen ja saarelle nousun. Retkikunta kiersi saaren ja teki runsaasti mittauksia._NEWLINE_Napaseutututkija Vilhjalmur Stefanssonin johtama ep\xc3\xa4onninen kanadalainen retkikunta joutui vuonna 1914 viett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n saarella yhdeks\xc3\xa4n kuukautta heid\xc3\xa4n laivansa HMCS Karlukin murskauduttua ahtoj\xc3\xa4iss\xc3\xa4. Osa retkikunnasta pelastui l\xc3\xa4hdetty\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4vellen Wrangelinsaarelle kapteeni Robert Bartlettin mukana. Sielt\xc3\xa4 Bartlett l\xc3\xa4hti er\xc3\xa4\xc3\xa4n inuitin kanssa koiravaljakoilla kohti Siperiaa hakemaan apua, joka ehti saarelle juuri ennen talven tuloa.\n_START_SECTION_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4lle\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n hallitus julisti 1916 saaren kuuluvaksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. Tosin vuonna 1921 Vilhjamur Stefansson l\xc3\xa4hetti saarelle viisi uudisasukasta (yksi kanadalainen, kolme amerikkalaista ja yksi inuitti). T\xc3\xa4m\xc3\xa4n retkikunnan ainoa eloonj\xc3\xa4\xc3\xa4nyt, inuitti Ada Blackjack, pelastettiin vuonna 1923. Pelastusalus j\xc3\xa4tti saarelle uuden kolmentoista hengen ryhm\xc3\xa4n (amerikkalainen Charles Wells ja 12 inuittia). Vuonna 1924 saarelle tuli neuvostoliittolainen alus Punainen lokakuu, ja sinne pystytettiin Neuvostoliiton lippu. Amerikkalaisten edellisvuonna saarelle l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4 siirrettiin laivaan, joka monien vaikeuksien j\xc3\xa4lkeen p\xc3\xa4\xc3\xa4si Providenijanlahdelle. Vuonna 1925 alueen hallinnon p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi ja saaren tutkimisesta vastaavaksi nimitettiin Georgi U\xc5\xa1akov, joka saapui 58 siirtolaisen kanssa saarelle 1926 ja perusti sinne siirtokunnan. 1935 saarelle saapui tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n tutkimuksia legendaariseksi my\xc3\xb6hemmin tullut Leonid Gromov. H\xc3\xa4nen j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 neuvostoliittolainen tutkimustoiminta jatkui, ja sinne ja Geraldinsaarelle perustettiin 1976 luonnonsuojelualue._NEWLINE_Saaren ainoa asutuskeskus oli viel\xc3\xa4 1940-luvulla U\xc5\xa1akovskoje, mutta 1960-luvulla sinne perustettiin Zvjozdnyin kyl\xc3\xa4, jonne rakennettiin my\xc3\xb6s kiitotiet sotilaslentokoneita varten. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen saarelle perustettiin tutka-asema ja kvartsikaivos, jonka yhteyteen rakennettiin kaivosty\xc3\xb6l\xc3\xa4isille asuntoja. Asunnot on sittemmin h\xc3\xa4vitetty.\n_START_SECTION_\nSuojelualueeksi\n_START_PARAGRAPH_\nWrangelinsaari otettiin suojelukohteeksi 1953, kun alettiin suojella mursuyhdyskuntia. Vuonna 1968 perustettiin suojelualue mursun, j\xc3\xa4\xc3\xa4karhun, lumihanhen sek\xc3\xa4 sepelhanhen ja muiden merilintujen suojelemiseksi. Viranomaiset varasivat saarelta alueita suojelukohteille, kun sinne vietiin 1975 myskih\xc3\xa4rki\xc3\xa4 Magadanin alueen Nunivakilta._NEWLINE_Wrangelinsaaren ja Geraldinsaaren suojelemiseksi perustettiin 1976 luonnonsuojelualue. Pian suurin osa ihmisist\xc3\xa4 poistui saarelta, ja 1980-luvulle tultaessa saaren peuratila oli lakkautettu ja Zvjozdnyin kyl\xc3\xa4 hyl\xc3\xa4tty. U\xc5\xa1akovskojen kyl\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilyi, mutta saaren tutka-asemakin lakkautettiin 1992. Suojelualuetta laajennettiin 1997 k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n saarten ymp\xc3\xa4rilt\xc3\xa4 my\xc3\xb6s 12 meripeninkulman verran merialueita. Laajennusten j\xc3\xa4lkeen luonnonpuisto kattaa suoja-alueineen yhteens\xc3\xa4 56\xc2\xa0616 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Vuonna 1999 saaren ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 olevan suojellun merialueen laajuudeksi tuli 22 meripeninkulmaa. Saari valittiin 2004 Unescon maailmanperint\xc3\xb6luetteloon. Valinnan ehtona oli, ett\xc3\xa4 saarelta poistetaan teknologiaj\xc3\xa4te, kuten metalli ja polttoainej\xc3\xa4te, ja sit\xc3\xa4 ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 on tehty edelleen. Ihmisen l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olon supistuminen on vaikuttanut saaren ekologiaan my\xc3\xb6nteisesti.\n_START_SECTION_\nHallinto ja suojelu\n_START_PARAGRAPH_\nWrangelinsaaren suojelualue on Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n liittovaltion aluetta, ja se kuuluu luonnonvara- ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ministeri\xc3\xb6n alaisuuteen. Hallinnollisesti se on osa T\xc5\xa1ukotkan autonomista piiri\xc3\xa4. Vuoden 1997 sopimuksen mukaan T\xc5\xa1ukotkan vastuulla on suojelualueen juoksevat vastuut sek\xc3\xa4 suojelualueen ulkopuolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n osan hallinnointi. U\xc5\xa1akovskojen kyl\xc3\xa4n ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 oleva osa saaresta on 13 neli\xc3\xb6kilometrin laajuinen._NEWLINE_Suojelualueen henkil\xc3\xb6st\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluu vaihteleva m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ihmisi\xc3\xa4, hallintohenkil\xc3\xb6kunnasta tutkijoihin. Vuonna 2004 henkil\xc3\xb6st\xc3\xb6\xc3\xb6n kuului 27 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4. Heist\xc3\xa4 23 oli p\xc3\xa4\xc3\xa4- tai osa-aikaisesti sijoittuneina mantereelle Pevekin kaupunkiin. Nelj\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6kunnan puistonvartijoista asui itse saarella. Suojelualueen kotisivujen mukaan saarella on kolme vakituista tutkijaa._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n luonnonsuojeluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n mukaisesti Wrangelinsaaren suojelualue on tyypilt\xc3\xa4\xc3\xa4n zapovednik, joka vastaa Kansainv\xc3\xa4lisen luonnonsuojeluliiton luokituksessa tiukasti suojeltua aluetta. Se on tiukin mahdollinen suojeluluokitus ja est\xc3\xa4\xc3\xa4 tieteellist\xc3\xa4 tutkimusta lukuun ottamatta kaiken ihmistoiminnan. Wrangelinsaaresta ja sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4st\xc3\xa4 vesialueesta suojelualueeseen ei kuulu U\xc5\xa1akovskojen kyl\xc3\xa4n ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 eik\xc3\xa4 Hi\xc5\xa1t\xc5\xa1nikovjoen ja Gavainiemen v\xc3\xa4linen merialue._NEWLINE_Kansainv\xc3\xa4lisen luonnonsuojeluliiton vuonna 2004 tekem\xc3\xa4n arvion mukaan ihmisvaikutus saarella oli sill\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 hyvin pieni. Saarella oli asutusta 1900-luvulla, ja sen j\xc3\xa4ljet n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4t maastossa. Tundralla on n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 edelleen ajoneuvojen j\xc3\xa4lki\xc3\xa4, ja maastossa on muutamia rikkin\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ajoneuvoja. Lis\xc3\xa4ksi saarelle on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt j\xc3\xa4tett\xc3\xa4, kuten tyhji\xc3\xa4 \xc3\xb6ljytynnyreit\xc3\xa4. Suurin vaikutus saaren luontoon oli kuitenkin peuratilalla, joka j\xc3\xa4tti j\xc3\xa4lkens\xc3\xa4 kasvillisuuteen ja moneen lintujen pesim\xc3\xa4alueeseen.\n_START_SECTION_\nIhmistoiminta: tutkimus, matkailu ja elinkeinoel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSaarella tutkitaan erityisesti sen ekosysteemi\xc3\xa4. Kansainv\xc3\xa4lisesti erityisen tunnettuja tutkimuskohteita ovat lumihanhien ja j\xc3\xa4\xc3\xa4karhujen populaatioekologia. Lumihanhien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 on laskettu vuosittain jo vuodesta 1969. Saarella vierailee vuosittain keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin yksi tai kaksi tieteellist\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Matkailu Wrangelinsaarella on hyvin s\xc3\xa4\xc3\xa4nnelty\xc3\xa4. Varsinaiselle suojelualueelle p\xc3\xa4\xc3\xa4see vain tieteellisill\xc3\xa4 tutkimusretkill\xc3\xa4, joita johtaa suojelualueen henkil\xc3\xb6kuntaan kuuluva henkil\xc3\xb6. Saarelle p\xc3\xa4\xc3\xa4see muutamilla risteilyaluksilla, jotka tekev\xc3\xa4t muutaman p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n mittaisia retki\xc3\xa4 saaren ymp\xc3\xa4ri. Lis\xc3\xa4ksi saarelle on mantereelta helikopteri- ja lentokoneyhteys. Suojelualueelle p\xc3\xa4\xc3\xa4see vain luvalla, jonka voi saada alueen toimistosta, mantereen Mys \xc5\xa0midtasta, jossa on my\xc3\xb6s museo ja vierailukeskus._NEWLINE_Wrangelinsaarella on hyvin alkeellinen varustetaso vierailijoita varten. U\xc5\xa1akovskojessa y\xc3\xb6pymispaikkoina k\xc3\xa4ytetyiss\xc3\xa4 rakennuksissa on tilat 12\xe2\x80\x9320 ihmiselle. Lis\xc3\xa4ksi on 19 parakkia, joihin mahtuu 2\xe2\x80\x9310 ihmist\xc3\xa4. Saarella ei ole kahviloita, ravintoloita eik\xc3\xa4 kauppoja. Saarella vierailee kuitenkin 200 ihmist\xc3\xa4 vuodessa._NEWLINE_Matkailun lis\xc3\xa4ksi Wrangelinsaarella tai sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ei tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ole taloudellista toimintaa. Saaren l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 uhkana on \xc3\xb6ljynporauksen mahdollisuus, mutta itse saarta suojelee sen merelle asti ulottuva suojelualue. IUCN:n mukaan kalastuksesta saaren ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 ei ole tietoa, mutta todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti sit\xc3\xa4 harjoitetaan jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin.'