b'\n_START_ARTICLE_\nOsakeyhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4ski\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4ski-yhtym\xc3\xa4 muodostuu\n_START_PARAGRAPH_\nOsakeyhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4sken ep\xc3\xa4virallinen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4, kymmenen henkil\xc3\xb6n muodostama \xe2\x80\x9davoin yhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4ski\xe2\x80\x9d perustettiin syksyll\xc3\xa4 1927 tavoitteenaan uuden kotimaisen lentokonetyypin suunnittelu ja rakentaminen puhdet\xc3\xb6in\xc3\xa4. Yhteis\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluivat muun muassa silloisen Ilmailuvoimien lentokonetehtaan (IVL) johtaja Asser J\xc3\xa4rvinen, tehtaan p\xc3\xa4\xc3\xa4konstrukt\xc3\xb6\xc3\xb6ri Kurt Berger ja suomalaiset ilmailuharrastajat Gunnar Semenius, Atle Blomqvist sek\xc3\xa4 tehtailija Erkki Nyman, jonka omistamissa konepajatiloissa S\xc3\xa4\xc3\xa4sken prototyyppi lopulta rakennettiin. Yhteis\xc3\xb6n johtoasemaan tuli IVL:n johtaja, Asser J\xc3\xa4rvinen, ja uuden konetyypin p\xc3\xa4\xc3\xa4suunnittelijaksi valittiin IVL:n p\xc3\xa4\xc3\xa4konstrukt\xc3\xb6\xc3\xb6ri Kurt Berger._NEWLINE_Yleisilmailuk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n suunniteltu brittil\xc3\xa4inen de Havilland Moth esiteltiin Suomessa lokakuussa 1927. Konetyyppi her\xc3\xa4tti kiinnostusta etenkin Suomen ilmapuolustusliitossa (SIPL), joka etsi paikallisten ilmapuolustusyhdistysten k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n soveltuvaa konetyyppi\xc3\xa4._NEWLINE_Ulkomainen Moth ei her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt innostusta Valtion lentokonetehtaan henkil\xc3\xb6st\xc3\xb6ss\xc3\xa4, ja sen tilalle tarjottiin kotimaista vastinetta. S\xc3\xa4\xc3\xa4ski-yhtym\xc3\xa4n oman tyypin arveltiin soveltuvan kotimaan tarpeisiin paremmin, sill\xc3\xa4 se voitiin suoraan kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 vesik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n soveltuvaksi ja varustaa Mothin 80 hevosvoiman moottoria tehokkaammalla voimalaitteella.\n_START_SECTION_\nNyrkki-S\xc3\xa4\xc3\xa4ski\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4ski-lentokoneen prototyyppi\xc3\xa4 l\xc3\xa4hdettiin rakentamaan Helsingin Kruununhaassa sijaitsevissa Erkki Nymanin omistaman A.A. Nymanin konepajan tiloissa. S\xc3\xa4\xc3\xa4ski-yhtym\xc3\xa4 teki kovasti t\xc3\xb6it\xc3\xa4 koneensa parissa, sill\xc3\xa4 jokaisen j\xc3\xa4senen vaadittiin ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4n koneen parissa v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kolme tuntia viiten\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 viikossa. Prototyypist\xc3\xa4 ei ollut tehty tarkempia suunnitelmia ennen rakennust\xc3\xb6iden alkua, ja niiden aikanakin koneesta piirrettiin vain joitakin luonnoksia. Vesik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6vaatimuksen pohjalta p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa puurakenteiseen koneeseen valittiin 120 hevosvoiman Siemens-Halske Sh 12 -t\xc3\xa4htimoottori. Mothiin verrattuna koneesta tulikin raskaampi, tehokkaampi ja rakenteeltaan tukeva._NEWLINE_Moth-lisenssi hankittiin hieman alle kaksi viikkoa Nyrkki-S\xc3\xa4\xc3\xa4sken ensilennon j\xc3\xa4lkeen maaliskuun 1928 lopulla. Motheista maksettiin t\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi 12\xc2\xa0000 markan konekohtainen lisenssimaksu. Tehtaan ja S\xc3\xa4\xc3\xa4ski-yhtym\xc3\xa4n johtaja Asser J\xc3\xa4rvinen ehdotti hieman lisenssin hankinnan j\xc3\xa4lkeen, ett\xc3\xa4 ilmavoimat ostaisi K-SASA:n ja kokeilisi sen sopivuutta Caudron C.60 -koulukoneen korvaajaksi. Ilmavoimien tekninen neuvottelukunta k\xc3\xa4sitteli asiaa kes\xc3\xa4kuun alulla, ja hankinnan hyv\xc3\xa4ksyi kuun lopulla puolustusministeri Jalo Lahdensuo. Kone ostettiin tarjottuun 175\xc2\xa0000 markan hintaan 46,5 tuntia lent\xc3\xa4neen\xc3\xa4, ja sai ilmavoimien konetunnuksen S\xc3\x84-95.\n_START_SECTION_\nOsakeyhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4ski perustetaan\n_START_PARAGRAPH_\nKoneen kehityksest\xc3\xa4 ja tuotannosta vastannut S\xc3\xa4\xc3\xa4ski-yhtym\xc3\xa4 jakoi koneesta saadun kauppasumman kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n. J\xc3\xa4senet p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t perustaa lokakuussa 1928 Osakeyhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4sken, jonka osakkeenomistajiksi tulivat Berger ja J\xc3\xa4rvinen kummatkin 75 osakkeella. Loput osakkeet meniv\xc3\xa4t 25 osakkeen osuuksilla muille omistajille._NEWLINE_Osakkeista ei maksettu t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4omaa, ja yhti\xc3\xb6n tilille saatiin vain 65\xc2\xa0000 markkaa \xe2\x80\x93 lain vaatima viidesosa, jolla toiminta saatiin aloitettua. Molemmat Berger ja J\xc3\xa4rvinen sijoittivat 22\xc2\xa0500 markkaa, muiden osakkeenomistajien osuuksien sijoituksien j\xc3\xa4\xc3\xa4dess\xc3\xa4 5\xc2\xa0000 markkaan henkil\xc3\xb6lt\xc3\xa4._NEWLINE_Yhti\xc3\xb6n toimitusjohtajaksi tuli Jaakko E. W. Anttila, joka kuului my\xc3\xb6s yhti\xc3\xb6n hallitukseen Bergerin, J\xc3\xa4rvisen, Nymanin ja Aero Oy:n perustajan Bruno Lucanderin kanssa. Yhti\xc3\xb6n toimialaksi m\xc3\xa4\xc3\xa4ritettiin yhti\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4 lentokoneiden ja niiden osien valmistus, lentokoulutus ja -liikenne sek\xc3\xa4 niihin liittyv\xc3\xa4 toiminta. S\xc3\xa4\xc3\xa4sken lisenssi hankittiin 60\xc2\xa0000 markalla J\xc3\xa4rviselt\xc3\xa4 ja Bergerilt\xc3\xa4, ja Gunnar Semenius palkattiin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n koneen varsinaiset ty\xc3\xb6piirustukset vapaa-ajallaan. Piirustusten valmistuttua osakeyhti\xc3\xb6 tilasi Valtion lentokonetehtaalta niihin perustuvan S\xc3\xa4\xc3\xa4ski II -koneen. Tehtaan johtokunta hyv\xc3\xa4ksyi tilauksen marraskuussa 1928._NEWLINE_Osakeyhti\xc3\xb6n toimintaan puuttui tilauksen aikoihin puolustusministeri Jalo Lahdensuo. Tehtaan henkil\xc3\xb6kunnalta kiellettiin toiminta Osakeyhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4sken hyv\xc3\xa4ksi vapaa-ajalla virkamiesetiikkaan vedoten, mik\xc3\xa4 johti lopulta osakeyhti\xc3\xb6n hallituksen uudelleenmuodostamiseen tehtaan ulkopuolisista henkil\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Varsinaisessa yhti\xc3\xb6kokouksessa vuoden 1929 alulla yhti\xc3\xb6n osakkeista 65 kirjattiin Bergerille ja 24 Anttilalle. Uusiksi omistajiksi tulivat Martti R\xc3\xa4s\xc3\xa4nen viidell\xc3\xa4, Georg J\xc3\xa4derholm ja lentokonetehtaan ty\xc3\xb6njohtaja K. H. Schmidt kahdella sek\xc3\xa4 Collet Lind\xc3\xa9n yhdell\xc3\xa4 osakkeella.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4inen tuotantosarja\n_START_PARAGRAPH_\nOsakeyhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4skell\xc3\xa4 ei ollut mahdollisuuksia tai aikeita oman tehtaan perustamiseen. Yhti\xc3\xb6 tilasi II-mallin prototyypin (K-SASB) ja nelj\xc3\xa4 muuta konettaan Valtion lentokonetehtaalta toukokuussa 1929 noin 107\xc2\xa0000 markan konekohtaiseen hintaan ilman moottoreita. Yksi koneista myytiin my\xc3\xb6hemmin Tullihallitukselle, jolta konetyyppi siirtyi Merivartiolaitokselle ja sai tunnuksen LK-1. Toinen S\xc3\xa4\xc3\xa4ski, K-SILE, myytiin Vaasan ilmapuolustusyhdistykselle ja kolmannen koneen osti puutavara- ja kalanjalostusalan liikemiehen tyt\xc3\xa4r Gidsken Jakobsen Norjaan. Nelj\xc3\xa4s j\xc3\xa4i tehtaan varastoon keskener\xc3\xa4isen\xc3\xa4, ja koottiin lopulta Ilmavoimille tunnuksella S\xc3\x84-137. Ensimm\xc3\xa4iset kaksi konetta rakennettiin suoraan lentokuntoisiksi hein\xc3\xa4kuuhun 1929 menness\xc3\xa4. Loput kaksi konetta ohjeistettiin rakentamaan lentokuntoisiksi vasta erillisell\xc3\xa4 ilmoituksella._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen paranneltu S\xc3\xa4\xc3\xa4ski II, K-SASB, lensi ensilentonsa 22. helmikuuta 1929 ja sai lentokelpoisuustodistuksen kymmenen kuukautta my\xc3\xb6hemmin joulukuussa 1929. Georg J\xc3\xa4derholm siirtyi lentokonetehtaan koelent\xc3\xa4j\xc3\xa4n teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4 Osakeyhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4sken palvelukseen lent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n K-SASB:lla. Osakeyhti\xc3\xb6 vuokrasi toimintaansa varten Laajalahdella sijaitsevan Pikku-Kuusisaaren toimintaansa varten ja rakennutti saarelle lentokonehallin. Koneella lennettiin my\xc3\xb6s pirtulaivojen etsint\xc3\xa4lentoja Tullilaitokselle ja esittelylentoja Virossa ja Ruotsissa._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iset koneet p\xc3\xa4\xc3\xa4tyiv\xc3\xa4t siviili- ja puolisotilaalliseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. S\xc3\xa4\xc3\xa4sken listahinta oli 195\xc2\xa0000 markkaa vuonna 1929, mutta lopullisista myyntihinnoista ei ole s\xc3\xa4ilynyt tietoa. Konetyyppi esiteltiin my\xc3\xb6s vuosittaisessa Jane\xe2\x80\x99s All the World\xe2\x80\x99s Aircraft -ilmailujulkaisussa Valtion lentokonetehtaan tuotteiden j\xc3\xa4lkeen. Julkaisussa mainittiin, ett\xc3\xa4 kehitteill\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s S\xc3\xa4\xc3\xa4ski III, jossa olisi ollut umpinainen kabiini ja tilaa kahdelle matkustajalle._NEWLINE_Osakeyhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4ski markkinoi konetyyppi\xc3\xa4\xc3\xa4n ilmapuolustusyhdistysten ja siviilik\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jien lis\xc3\xa4ksi puolustusministeri\xc3\xb6lle, jolle oli toimitettu ensimm\xc3\xa4inen tarjous konetyypist\xc3\xa4 huhtikuussa 1929. Ministeri\xc3\xb6 ei kuitenkaan hyv\xc3\xa4ksynyt tarjousta, sill\xc3\xa4 S\xc3\xa4\xc3\xa4sken prototyypist\xc3\xa4 (tunnus S\xc3\x84-95) saadut kokemukset eiv\xc3\xa4t olleet pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n hyvi\xc3\xa4. Lopulta puolustusministeri\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n tilauksen kymmenest\xc3\xa4 S\xc3\xa4\xc3\xa4skest\xc3\xa4 ratkaistakseen lentokonetehtaalla vallinneen ty\xc3\xb6pulan. Puolustusministeri Juho Niukkanen hyv\xc3\xa4ksyi hankinnan lokakuussa 1929, ja Osakeyhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4ski solmi puolustusministeri\xc3\xb6n kanssa lisenssisopimuksen my\xc3\xb6hemmin marraskuussa. Konesarjan tuotantoa varten varattiin 966\xc2\xa0000\xc2\xa0markkaa. S\xc3\xa4\xc3\xa4sken hankintap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen taustalla olivat paitsi laivueiden kalustopula my\xc3\xb6s vuoden 1929 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4rahojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n osa, kuusi miljoonaa markkaa._NEWLINE_S\xc3\xa4\xc3\xa4sken valmistaminen oli yksinkertaista, eik\xc3\xa4 tilaus n\xc3\xa4in t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt kokonaan Blackburn Ripon -koneiden tuotantoon j\xc3\xa4\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 aukkoa, mutta onnistui pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n lentokonetehtaan jotakuin ty\xc3\xb6llistettyn\xc3\xa4. Vuoden 1929 toimintakertomuksessa todettiinkin tehdasta uhanneen \xe2\x80\x9dl\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ydellinen pys\xc3\xa4htyminen, joka v\xc3\xa4lttyi kiireisell\xc3\xa4 10\xc2\xa0kpl S\xc3\xa4\xc3\xa4ski-koneen tilauksella.\xe2\x80\x9d Ensimm\xc3\xa4inen valmis kone, S\xc3\x84-117, toimitettiin ilmavoimille 8. maaliskuuta 1930 ja viimeinen, S\xc3\x84-126, 17. kes\xc3\xa4kuuta 1930.\n_START_SECTION_\nToinen sarja\n_START_PARAGRAPH_\nLentokonetehdas oli taas pys\xc3\xa4htymisuhan alla puoli vuotta ensimm\xc3\xa4isen sarjan luovutusten p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisen j\xc3\xa4lkeen, koska brittil\xc3\xa4isen Blackburn Riponin tuotanto takkuili raaka-aineiden puutteen takia. S\xc3\xa4\xc3\xa4sken tilaaminen n\xc3\xa4htiinkin ajankohtaiseksi, sill\xc3\xa4 kone oli yksinkertainen valmistaa ja k\xc3\xa4ytti p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kotimaisia raaka-aineita. Ilmavoimien yksik\xc3\xb6t k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s edelleen jonkinasteisesta konepulasta, mik\xc3\xa4 edesauttoi toisen S\xc3\xa4\xc3\xa4ski-sarjan tilaamista. Koneille l\xc3\xb6ytyi k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 merilentoasemien t\xc3\xa4ydennyskalustona, sill\xc3\xa4 lisenssill\xc3\xa4 valmistetut de Havilland Mothit rakennettiin py\xc3\xb6r\xc3\xa4- ja suksitelineille._NEWLINE_Ilmavoimien komentaja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Vuori ehdotti koneiden hankintaa puolustusministeri\xc3\xb6lle kirjoittamassaan kirjeess\xc3\xa4, jossa esitettiin my\xc3\xb6s useita parannusehdotuksia uuteen tuotantosarjaan. Koneen siipipinta-alaa esitettiin kasvatettavaksi muutamalla neli\xc3\xb6metrill\xc3\xa4 siten, ett\xc3\xa4 vanhat siivet olisivat vaihdettavissa uusien kanssa. Koneen moottoriasennukseen toivottiin my\xc3\xb6s muutoksia ilmanvastuksen pienent\xc3\xa4miseksi._NEWLINE_Yleisesikunta ei kannattanut lis\xc3\xa4tilausta, sill\xc3\xa4 se n\xc3\xa4ki S\xc3\xa4\xc3\xa4sken k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6mahdollisuudet rajoittuneina. Tilaus hyv\xc3\xa4ksyttiin t\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta lokakuussa 1930, ja konekohtaiseksi keskihinnaksi arvioitiin 108\xc2\xa0700 markkaa. Siipipinta-alan suurentamisen lis\xc3\xa4ksi siipiin k\xc3\xa4skettiin asentaa etureunasolakot. Muutosty\xc3\xb6t valmistuivat nopeasti ja kuluttivat vain 160 piirustuskonttorin ty\xc3\xb6tuntia. Kymmenen konetta k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4neen toisen sarjan luovutukset alkoivat maaliskuussa 1931 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t saman vuoden kes\xc3\xa4kuussa.\n_START_SECTION_\nKolmas sarja\n_START_PARAGRAPH_\nBrittil\xc3\xa4isen Riponin tuotannon takkuilu johti j\xc3\xa4lleen uuteen S\xc3\xa4\xc3\xa4ski-tilaukseen huhtikuussa 1931, kun tehdas uhkasi j\xc3\xa4lleen pys\xc3\xa4hty\xc3\xa4. Sarjan koneita paranneltiin II-sarjan koneista saatujen kokemusten pohjalta. Kolmannen sarjan S\xc3\xa4\xc3\xa4ski IIA -koneiden keskihinnaksi arvioitiin 96\xc2\xa0310 markkaa, ja ensimm\xc3\xa4inen kone oli tarkoitus toimittaa ilmavoimille kolmen kuukauden kuluessa tilauksesta._NEWLINE_III-sarjan ty\xc3\xb6t aloitettiin heti tilauksen j\xc3\xa4lkeen, mutta keskeytettiin jo toukokuussa tehtaan johtaja Asser J\xc3\xa4rvisen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4. Osakeyhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4sken aikanaan tilaama nelj\xc3\xa4s kone otettiin my\xc3\xb6s uudelleen ty\xc3\xb6n alle tunnuksella S\xc3\x84-137. J\xc3\xa4rvisen tekem\xc3\xa4t omavaltaiset ratkaisut kolmannen tuotantosarjan kanssa her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t erimielisyyksi\xc3\xa4 tehtaan ja asiakkaan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Esimerkiksi puolustusministeri\xc3\xb6n ilmailutoimikunnan edustaja ei katsonut voivansa ottaa S\xc3\x84-137:\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan, sill\xc3\xa4 koneen hinnan m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelyss\xc3\xa4 oli ep\xc3\xa4selvyyksi\xc3\xa4 ja varhaisempaa II-sarjaa edustanut S\xc3\x84-137 n\xc3\xa4htiin osin sarjatuotantokoneita heikompana tietyill\xc3\xa4 teknisill\xc3\xa4 osa-alueilla. Erimielisyyksist\xc3\xa4 huolimatta ilmavoimat vastaanotti lopulta koko 12-koneisen sarjan, jonka toimitukset alkoivat kuukausia my\xc3\xb6h\xc3\xa4ss\xc3\xa4 marraskuussa 1931, ja jatkuivat aina seuraavan vuoden tammikuulle.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4ski-yhti\xc3\xb6 ajautuu vaikeuksiin\n_START_PARAGRAPH_\nOsakeyhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4sken koko osakekantaa ei lopulta ilmeisesti maksettu, ja yhti\xc3\xb6 ajautui vaikeuksiin joutuen kiinnitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n K-SASB-koneensa maaliskuussa 1930 haltijavelkakirjan vakuutena. Kone kiinnitettiin 60\xc2\xa0000 markasta 11 prosentin vuosikorolla, ja my\xc3\xb6hemmin edelleen 90\xc2\xa0000 markalle. Vuoden 1931 alkupuolella toimitusjohtajana oli edelleen Anttila, mutta yhti\xc3\xb6n hallitukseen oli tullut uusia kasvoja._NEWLINE_Hankalan taloustilanteen sinet\xc3\xb6i syyskuussa 1931 OH-ASB:lle Ruotsissa sattunut onnettomuus. Valtion lentokonetehtaalla oli my\xc3\xb6s 30\xc2\xa0000 markkaa maksamattomia saatavia nelj\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 vuonna 1929 tilatusta S\xc3\xa4\xc3\xa4skest\xc3\xa4 edelleen vuonna 1932._NEWLINE_Osakeyhti\xc3\xb6 S\xc3\xa4\xc3\xa4sken toiminta tyss\xc3\xa4si pitk\xc3\xa4lti onnettomuuteen ja yhti\xc3\xb6n velkojat aktivoituivat hiljalleen. Yhti\xc3\xb6 asetettiin Helsingin raastuvanoikeuden ilmoituksella konkurssiin 18. huhtikuuta 1935.'