b'\n_START_ARTICLE_\nTammisuo\n_START_PARAGRAPH_\nTammisuo (ven. \xd0\xa2\xd0\xb0\xd0\xbc\xd0\xbc\xd0\xb8\xd1\x81\xd1\x83\xd0\xbe) oli yksi Viipurin vanhoista suomalaisista kaupunginosista. Se oli alun perin Viipurin maalaiskuntaan kuuluva kyl\xc3\xa4, joka liitettiin kaupunkiin vuonna 1932. Tammisuo sijaitsi noin viisi kilometri\xc3\xa4 Viipurin keskustan pohjoispuolella vanhan Karjalan radan eli Viipuri\xe2\x80\x93Joensuu-radan varrella.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nTammisuon kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli viel\xc3\xa4 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 vain muutama torppa, jotka kuuluivat Saarelan kartanon maihin. Sen omistajiin lukeutui muun muassa Suomen kenraalikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4kin toiminut Fabian Steinheil. Vuonna 1893 avatun Karjalan radan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Tammisuolle syntyi teollisuutta ja samalla my\xc3\xb6s asutusta. Liikemies Juho Hallenberg hankki Saarelan kartanon omistukseensa vuonna 1898 ja perusti samalla Tammisuolle tiilitehtaan. My\xc3\xb6hemmin aloittivat toimintansa viel\xc3\xa4 saha, puusep\xc3\xa4ntehdas, mylly ja konepaja. H\xc3\xa4n rakennutti my\xc3\xb6s kapearaiteisen Tammisuon radan, joka johti Papulanlahden rannalla olleelle lastauslaiturille. Siell\xc3\xa4 Tammisuolla tuotetut tavarat lastattiin Uuraan satamaan tai Saimaan kanavalle meneviin proomuihin._NEWLINE_1900-luvun ensimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 vuosikymmenin\xc3\xa4 Tammisuolle syntyi runsaasti my\xc3\xb6s muuta teollisuutta ja vuoteen 1939 menness\xc3\xa4 oli v\xc3\xa4kim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 noussut jo 2 500 asukkaaseen. Tammisuo jakaantui kahteen osaan, ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden asuntoalueeseen, jota kutsuttiin nimell\xc3\xa4 Etukyl\xc3\xa4 ja Tammisuon rautatieaseman ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n eli Per\xc3\xa4kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Rautatieaseman l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 olivat muun muassa SOK:n ja Hankkijan suuret varastorakennukset. Per\xc3\xa4kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n rakennettiin my\xc3\xb6s kansakoulu sek\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen talo. Vuoden 1932 liitoksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 maalaismainen el\xc3\xa4m\xc3\xa4 Tammisuossa v\xc3\xa4heni, kun kaupungin j\xc3\xa4rjestyss\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6 kielsi lemmikkej\xc3\xa4 lukuun ottamatta muiden kotiel\xc3\xa4inten pidon. Samalla alue sai my\xc3\xb6s Otto-Iivari Meurmanin suunnitteleman asemakaavan, jonka mukaan Tammisuosta piti kasvaa suuri kaupunginosa. Se kuitenkin tuhoutui l\xc3\xa4hes kokonaan talvisodan aikaisissa taisteluissa._NEWLINE_Vuonna 1917 otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n noin puolentoista kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rautatieasemalta sijainnut Tammiston hautausmaa. Yhdeks\xc3\xa4n hehtaarin laajuisesta alueesta tuli 1930-luvulla Viipurin yleisimmin k\xc3\xa4ytetty hautausmaa, jolla on my\xc3\xb6s vuosien 1939\xe2\x80\x931944 sotien sankarihautoja. Paikalla ei kuitenkaan ole muistomerkki\xc3\xa4. Tammiston siunauskappelin suunnitteli vuonna 1937 arkkitehti Jalmari Lankinen._NEWLINE_Vuoden 1930 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennassa Tammisuolla oli 630 asukasta, joista 622 oli suomenkielisi\xc3\xa4, 6 ruotsinkielisi\xc3\xa4 ja 2 muunkielisi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nNykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nNyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Tammisuon rautatieaseman ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 on edelleen teollisuusalueena ja vanhalla asuinalueella on joitakin kes\xc3\xa4asuntoja. My\xc3\xb6s Tammiston hautausmaa on yh\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Vuonna 1948 Tammisuon kyl\xc3\xa4n viralliseksi ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iseksi nimeksi annettiin "Moskvina" (\xd0\x9c\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb2\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xbe), Viipurin taisteluissa kaatuneen luutnantin mukaan, mutta rautatieasema s\xc3\xa4ilytti alkuper\xc3\xa4isen nimens\xc3\xa4.'