b'\n_START_ARTICLE_\nCarpentarianlahti\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isen tutkimusmatkan Carpentarianlahdelle teki Willem Jansz vuonna 1605 Hollannin It\xc3\xa4-Intian kauppakomppanian toimesta. H\xc3\xa4nen miehist\xc3\xb6ns\xc3\xa4 joutui taistelemaan vihamielisi\xc3\xa4 alkuasukkaita vastaan, ja he palasivat Uuden Guinean rannikolle havaitsematta Torresinsalmea. Hollannin It\xc3\xa4-Intian kauppakomppania l\xc3\xa4hetti hollantilaisen l\xc3\xb6yt\xc3\xb6retkeilij\xc3\xa4 Jan Carstenszin toiselle tutkimusmatkalle vuonna 1623, jolloin h\xc3\xa4n saavuttuaan paikalle antoi sille sen nykyisen nimen.\n_START_SECTION_\nGeologia\n_START_PARAGRAPH_\nGeologisella mittapuulla Carpentarianlahti on i\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n nuori \xe2\x80\x93 se oli kuivaa maata viel\xc3\xa4 viimeisimm\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden aikoihin.\n_START_SECTION_\nIlmasto\n_START_PARAGRAPH_\nAlueet lahden ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 ovat tasaisia ja alavia. Ilmasto on kuuma ja kostea ja vuodessa on kaksi vuodenaikaa. Kuivakausi kest\xc3\xa4\xc3\xa4 huhtikuusta marraskuuhun ja sille ovat tyypillisi\xc3\xa4 kaakosta tulevat kuivat tuulet. Sadekausi on joulukuusta maaliskuuhun, jolloin tulee suurin osa vuotuisista sateista. T\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana monet alavat alueet tulvivat lahden rannoilla.'