b'\n_START_ARTICLE_\nEerik XIII Pommerilainen\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nEerik Pommerilainen oli Pommerin Vratislavin ja Mecklenburgin Marian poika, ja kuningatar Margareetan sisaren tytt\xc3\xa4renpoika, jonka Margareeta adoptoi sen j\xc3\xa4lkeen kun h\xc3\xa4nen oma poikansa Olavi oli kuollut, tavoitteenaan nostaa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 yhteispohjoismaisen unionin kuninkaaksi._NEWLINE_Margareeta voitti vuonna 1389 Albrekt Mecklenburgilaisen ja nousi Ruotsinkin kuningattareksi, jolloin h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli kaikkien Pohjoismaiden kruunut. Eerikist\xc3\xa4 oli tullut perimyksen kautta Norjan kuningas jo seitsem\xc3\xa4nvuotiaana 1389 ja vuonna 1396 h\xc3\xa4net valittiin Tanskan kuninkaaksi ja my\xc3\xb6hemmin samana vuonna Ruotsin kuninkaaksi (nimell\xc3\xa4 Eerik XIII). Seuraavana vuonna h\xc3\xa4net kruunattiin Kalmarin linnassa Pohjoismaiden yhteiseksi kuninkaaksi. Siell\xc3\xa4 Margareeta esitti ajatuksensa Kalmarin unionista ja sen aikana kirjoitettiin niin sanottu unionikirje, jossa kuvailtiin unionin hallintoa ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin yhteispohjoismainen kuninkuus periytyv\xc3\xa4ksi Eerikin pojan kautta. Jos kuninkaalla ei olisi poikaa, kuninkuus valittaisiin yhteispohjoismaisesti vaaleilla._NEWLINE_Kuningatar Margareeta hallitsi k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Kalmarin unionia Eerikin jo ollessa kuninkaana tavoitteenaan kuninkaanvallan ja unionin lujitus. Margareetan kuoleman j\xc3\xa4lkeen Eerik jatkoi samalla linjalla. H\xc3\xa4n siirsi entist\xc3\xa4 paikallisen tason p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4nt\xc3\xa4valtaa omille luottomiehilleen Tanskaan, jossa h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa oleskeli, ja linnanherroiksi ymp\xc3\xa4ri unionia h\xc3\xa4n nimitti omia tanskalaisia ja saksalaisia suosikkejaan. Ruotsin valtaneuvoston valtaa h\xc3\xa4n pyrki rajoittamaan. Uusia veroja s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin ja maatiloja otettiin kruunulle. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 valta unionissa keskittyi Tanskaan._NEWLINE_Eerik joutui konfliktiin Hansaliiton kanssa, kun h\xc3\xa4n asetti Juutinrauman tullin. Hansaliitto ei katsonut hyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Eerikin pyrkimyksi\xc3\xa4 It\xc3\xa4meren hallintaan, vaan julisti vuonna 1426 kauppasaarron auttaakseen Holsteinin kreivej\xc3\xa4, joilta Eerik pyrki saamaan Etel\xc3\xa4-Jyllannin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vahingoitti etenkin Ruotsia, joka oli ollut vilkkaissa kauppasuhteissa Lyypekin kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti yhdess\xc3\xa4 muutenkin kaukaiseksi koetun Etel\xc3\xa4-Jyllannin sotien kanssa katkeruutta Ruotsissa kaikissa kansankerroksissa._NEWLINE_Vuonna 1434 Ruotsissa puhkesi Engelbrektin kapina, johon Ruotsin valtaneuvosto liittyi ja joka johti Eerikin ja ruotsalaisten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4llisiin v\xc3\xa4lienselvittelyihin, joita ei saatu soviteltua. Vuonna 1439 Eerik erotettiin lopulta kaikkien Pohjoismaiden kuninkuudesta. H\xc3\xa4n linnoittautui Gotlantiin, josta k\xc3\xa4sin h\xc3\xa4n h\xc3\xa4iritsi meriliikennett\xc3\xa4 merirosvouksella, kunnes sopi kuningas Kristianin kanssa saaren luovuttamisesta. H\xc3\xa4n palasi Pommeriin, jossa kuoli 1459.'