b'\n_START_ARTICLE_\nYrj\xc3\xb6 V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nUra\n_START_PARAGRAPH_\nYrj\xc3\xb6 V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4 opiskeli t\xc3\xa4htitiedett\xc3\xa4 Helsingin yliopistossa Anders Donnerin oppilaana. H\xc3\xa4n osallistui Ursan perustamiseen 1921. V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4 nimitettiin uuteen Turun yliopistoon fysiikan professoriksi 1924 ja hoiti oman toimensa ohella my\xc3\xb6s 1928 perustettua t\xc3\xa4htitieteen professuuria. Yrj\xc3\xb6 V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n veli Vilho V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s professori, mutta meteorologian alalla, ja h\xc3\xa4n perusti mittauslaitteita valmistavan Vaisala oy:n 1936. Yrj\xc3\xb6 V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4 nimitettiin Suomen Akatemian j\xc3\xa4seneksi 1951. H\xc3\xa4n toimi akateemikkona vuosina 1951\xe2\x80\x931961._NEWLINE_Elinaikanaan V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4 tunnettiin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 t\xc3\xa4htitieteilij\xc3\xa4n\xc3\xa4, mutta pysyv\xc3\xa4n maineen h\xc3\xa4n saavutti geodesian alalla kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 maailmanlaajuiseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n levinneen valkoisen valon interferenssiin perustuvan pituudenmittauskeinon, V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4-komparaattorin, ansiosta. Optiikan alalla h\xc3\xa4n sai mainetta paitsi teoreetikkona my\xc3\xb6s taitavana hiojana, kun h\xc3\xa4n teki muun muassa onnistuneen kokeen teleskoopin p\xc3\xa4\xc3\xa4peilin valmistamiseksi useasta eri osasta. Yrj\xc3\xb6 V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4 on rakentanut muun muassa useita teleskooppeja harrastajien t\xc3\xa4htitorneihin. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 on Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n Siriuksella, Kuopion Saturnuksella, Lahden Ursalla, Tampereen Ursalla ja Turun Ursan t\xc3\xa4htitornilla. H\xc3\xa4n esitti luennoillaan my\xc3\xb6s niin sanotun Schmidt-teleskoopin periaatteen jo paljon ennen Bernhard Schmidti\xc3\xa4, mutta j\xc3\xa4tti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n julkaisematta, koska piti ideaa niin ilmeisen\xc3\xa4. H\xc3\xa4n kehitti kuitenkin useita menetelmi\xc3\xa4 optiikan laadun ja peilin pinnan mittaukseen, mink\xc3\xa4 ansiosta Suomeen tuli laadukkaita Schmidt-teleskooppeja._NEWLINE_T\xc3\xa4htitieteen alalla h\xc3\xa4n keksi niin sanotun kaksoispistekeinon pikkuplaneettojen etsimiseksi ja julkaisi oman yksinkertaisen ratalaskukeinon, jonka avulla uuden pikkuplaneetan rata saatiin nopeasti lasketuksi. Yhdess\xc3\xa4 tutkijaryhm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kanssa h\xc3\xa4n l\xc3\xb6ysi Turun yliopiston Iso-Heikkil\xc3\xa4n t\xc3\xa4htitornissa useita komeettoja ja yli 800 asteroidia. Kun toiminta 1950-luvulla Iso-Heikkil\xc3\xa4ss\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi ja siirtyi Piikki\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sijaitsevaan Tuorlan t\xc3\xa4htitorniin, ryhtyi V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4 pikkuplaneettatutkimusten j\xc3\xa4lkeen tutkimaan maapallon py\xc3\xb6rimist\xc3\xa4 ja siin\xc3\xa4 erityisesti maantieteellisen leveysasteen pieni\xc3\xa4 muutoksia. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n tarkoitukseen h\xc3\xa4n kehitti zeniittiputken, joka oli lajissaan ennenn\xc3\xa4kem\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n tarkka, mutta silti yksinkertainen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4. Tuorlan zeniittiputki oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 yli 20 vuotta ja sijoittui l\xc3\xa4hes jokaisena vuotenaan maailman tarkimpien havaintolaitteiden joukkoon._NEWLINE_Uusista V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n l\xc3\xb6yt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 komeetoista merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t ovat ehk\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliset komeetat 40P/Vaisala ja 139P/Vaisala-Oterma (j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen yhdess\xc3\xa4 Liisi Oterman kanssa)._NEWLINE_My\xc3\xb6s kaksi Yrj\xc3\xb6 V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n velje\xc3\xa4, Kalle ja Vilho, tekiv\xc3\xa4t merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tieteellisen uran.\n_START_SECTION_\nHauta\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4 on haudattu Turun hautausmaalle.\n_START_SECTION_\nTunnustuksia\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n mukaan on nimetty yksi Kuun kraattereista, samoin asteroidi 1573 V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n palkinto\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n palkinto on V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n rahaston jakama 15 000 euron suuruinen rahapalkinto, joka jaetaan Vilho, Yrj\xc3\xb6 ja Kalle V\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n edustamille tieteenaloille.'