b'\n_START_ARTICLE_\nBonaventura\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nBonaventura syntyi Bagnareassa, Toscanassa, Italiassa. H\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 omisti h\xc3\xa4net kirkolle. H\xc3\xa4nen nimens\xc3\xa4 Bonaventura sanotaan tulevan Franciscus Assisilaiselta, joka suoritti h\xc3\xa4nelle ihmeparantamisen. H\xc3\xa4n liittyi fransiskaaniveljist\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1243 ja opiskeli Pariisissa mahdollisesti Alexander Halesilaisen oppilaana, ja varmuudella Alexanderin seuraajan Johannes Rochellelaisen oppilaana. H\xc3\xa4n seurasi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n virassa vuonna 1253._NEWLINE_Kolme vuotta aiemmin h\xc3\xa4nen maineensa oli saanut aikaan sen, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nelle annettiin lupa luennoida Petrus Lombarduksen Sentensseist\xc3\xa4, ja vuonna 1255 h\xc3\xa4n valmistui tohtoriksi. Seuraavana vuonna h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli koko veljist\xc3\xb6n johtaja. H\xc3\xa4nen k\xc3\xa4skyst\xc3\xa4\xc3\xa4n Roger Baconia kiellettiin luennoimasta Oxfordin yliopistossa, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 laitettiin Pariisin tarkkailuun. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 rooli my\xc3\xb6s paavi Gregorius X:n valinnassa. Paavi palkitsi h\xc3\xa4net Albanon kardinaalin ja piispan viroilla, sek\xc3\xa4 pyysi t\xc3\xa4t\xc3\xa4 osallistumaan Lyonin toiseen kirkolliskokoukseen vuonna 1274. Bonaventura kuoli kokouksen aikana._NEWLINE_Aikalaiset selv\xc3\xa4stikin arvostivat Bonaventuraa, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nelle annettiin arvonimi Doctor Seraphicus, \xe2\x80\x9dserafiopettaja\xe2\x80\x9d, ja Dante sijoitti h\xc3\xa4net Jumalaisessa n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Paratiisiin. Paavi Sixtus IV kanonisoi h\xc3\xa4net pyhimykseksi vuonna 1482, ja Sixtus V luki h\xc3\xa4net kirkon kuuden merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4n opettajan joukkoon vuonna 1587.\n_START_SECTION_\nFilosofia ja teokset\n_START_PARAGRAPH_\nBonaventuran teokset, jotka on koottu niin kutsuttuun Lyonin laitokseen, koostuvat ensimm\xc3\xa4iset kolme osaa t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vist\xc3\xa4 luennoista ja saarnoista, keskiaikaisten teologien ylist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Sentenssien kommentaareista kahdessa osassa, sek\xc3\xa4 pienemmist\xc3\xa4 tutkielmista kahdessa osassa. N\xc3\xa4ihin kuuluu my\xc3\xb6s teos Pyh\xc3\xa4n Franciscuksen el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4. Pienemm\xc3\xa4t teokset ovat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4mpi\xc3\xa4, ja niihin lukeutuvat muun muassa kuuluisat Itinerarium mentis in Deum, Breviloquium, De reductione artium ad theologiam, Soliloquium ja De septem itineribus aeternitatis, jotka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t suurimman osan siit\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen ajattelussaan on omintakeista._NEWLINE_Filosofiassaan Bonaventura on monissa asioissa eri mielt\xc3\xa4 kuin aikalaisensa Roger Bacon ja Tuomas Akvinolainen. N\xc3\xa4iden kahden henkil\xc3\xb6n voidaan katsoa edustavan, vastaavasti, luonnontiedett\xc3\xa4 lapsuusvaiheessaan ja aristotelista skolastiikkaa t\xc3\xa4ydellisimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n. Bonaventura tuo kuvaan mystiss\xc3\xa4vytteisen ja platonilaishenkisen spekuloinnin. T\xc3\xa4llainen ajattelu oli l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt jalansijaa jo Rikhard St. Victorilaisen ja Bernard Clairvauxlaisen ajattelussa. Bonaventuralle puhtaasti \xc3\xa4lyllinen elementti on v\xc3\xa4h\xc3\xa4merkityksellinen, vaikka ei koskaan t\xc3\xa4ysin poissa oleva, verrattuna syd\xc3\xa4men tuntemusten voimaan. H\xc3\xa4n hylk\xc3\xa4si Aristoteleen auktoriteetin, ja syytti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vaikutusta aikakauden kerettil\xc3\xa4isist\xc3\xa4 virtauksista. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s vastusti voimakkaasti Aristoteleen joitakin keskeisimpi\xc3\xa4 ajatuksia, kuten maailman ikuisuutta. H\xc3\xa4nen platonilaisuutensa oli sellaista Platonia kuin kirkkois\xc3\xa4 Augustinus oli sen ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4nyt, ja joka oli v\xc3\xa4littynyt Aleksandrian koulukunnan ja Pseudo-Dionysios Areiopagitan teosten v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4._NEWLINE_Bonaventura hyv\xc3\xa4ksyy platonilaisena teorian, jonka mukaan ideat eiv\xc3\xa4t ole olemassa in rerum natura, vaan jumalaisen mielen ajatuksina, jonka mukaan olemassa olevat asiat on muotoiltu. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ajatuksella on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa h\xc3\xa4nen filosofiassaan. Kuten kaikki suuret skolastikot, h\xc3\xa4n aloittaa k\xc3\xa4sittelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjen ja uskon v\xc3\xa4list\xc3\xa4 suhdetta. H\xc3\xa4nelle kaikki tieteet ovat teologian apulaisia. J\xc3\xa4rki voi saavuttaa joitakin niist\xc3\xa4 moraalisista totuuksista, jotka muodostavat kristinuskon perustan, mutta jotkut totuudet se voi saavuttaa ja k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 vain jumalallisen valon, illuminaation, ansiosta. Saadakseen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kokemuksen, sielun t\xc3\xa4ytyy harjoittaa oikeita menetelmi\xc3\xa4, joita ovat rukous ja hyveiden harjoittaminen, joiden avulla sielu valmistuu hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4\xc3\xa4n jumalallisen valon, sek\xc3\xa4 mietiskely, jonka avulla se voi nousta jopa hurmioituneeseen yhteyteen Jumalan kanssa. T\xc3\xa4llainen yhteys mietiskelyss\xc3\xa4, \xc3\xa4lyss\xc3\xa4 ja kaikenkattavassa rakkaudessa on el\xc3\xa4m\xc3\xa4n korkein p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Sit\xc3\xa4 ei kuitenkaan voida saavuttaa kokonaan t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4, vaan se pysyy aina tulevaisuuden haaveena._NEWLINE_Jumalaa tutkiskelevalla mielell\xc3\xa4 on kolme eri aspektia tai tasoa \xe2\x80\x93 aistit, jotka antavat kokemusper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tietoa jumalallisista asioista maailmassa; j\xc3\xa4rki, joka tutkiskelee sielua, jumalan kuvaa, itse\xc3\xa4\xc3\xa4n; ja viimeisen\xc3\xa4 puhdas \xc3\xa4ly (intelligentia), joka voi k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Jumalan olemuksen. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 vastaavat kolme erilaista teologiaa \xe2\x80\x93 theologia symbolica, theologia propria ja theologia mystica. Jokainen taso on jaettu, sill\xc3\xa4 ulkopuolisen maailman tarkkailussa ihminen voi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 joko aisteja tai mielikuvitusta \xe2\x80\x93 ihminen voi nousta Jumalan tuntemiseen joko per vestigia tai in vestigiis._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 tasolla fyysisten ruumiiden kolme merkitt\xc3\xa4vint\xc3\xa4 ominaisuutta \xe2\x80\x93 paino, lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, mitat \xe2\x80\x93 ja toisessa tapauksessa luotujen asioiden jako kolmeen luokkaan \xe2\x80\x93 sen mukaan onko niill\xc3\xa4 vain fyysinen olemassaolo, sen lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s el\xc3\xa4m\xc3\xa4, vai n\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s ajattelukyky \xe2\x80\x93 johdattavat meid\xc3\xa4t vastustamattomasti ajattelemaan kolmiyhteisen Jumalan suuruutta, viisautta ja hyvyytt\xc3\xa4._NEWLINE_Toisella tasolla voimme siis nousta Jumalan tuntemiseen joko per imaginem, j\xc3\xa4rjell\xc3\xa4, tai in imagine, puhtaalla ymm\xc3\xa4rryksell\xc3\xa4 (intellectus); ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 tapauksessa muistin, ymm\xc3\xa4rryksen ja tahdon kolmijaolla, toisessa tapauksessa uskon, toivon ja rakkauden kristillisill\xc3\xa4 hyveill\xc3\xa4. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtavat j\xc3\xa4lleen ajattelemaan jumalallisten ominaisuuksien kolminaisuutta \xe2\x80\x93 ikuisuutta, totuutta ja hyvyytt\xc3\xa4._NEWLINE_Kolmannella tasolla meill\xc3\xa4 on intelligentia, puhdas j\xc3\xa4rki, joka tarkastelemalla Jumalan olemusta joutuu toteamaan, ett\xc3\xa4 Jumala on absoluuttisena olentona ensimm\xc3\xa4inen ajatus ja sen t\xc3\xa4ytyy olla olemassa, sill\xc3\xa4 se on t\xc3\xa4ydellinen ja suurin kaikista. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 viimeisell\xc3\xa4 ja korkeimmalla tasolla mieli lep\xc3\xa4\xc3\xa4 Jumalan \xc3\xa4\xc3\xa4rett\xc3\xb6m\xc3\xa4n hyvyyden tarkastelussa, joka ymm\xc3\xa4rret\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kaikkein korkeimman tason keinoilla, joita ihmisell\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4\xc3\xa4n, apex mentis (\xe2\x80\x9dhengen k\xc3\xa4rki\xe2\x80\x9d, turmeltumaton sielun osa, joka voi saavuttaa yhteyden jumaluuteen) tai synderesis (omantunnon, tahdon tai j\xc3\xa4rjen pohja, ihmisen keino tunnistaa hyv\xc3\xa4)._NEWLINE_T\xc3\xa4llainen k\xc3\xa4sitys jumalaisesta valaistumisesta ainoana luotettavan ja perimm\xc3\xa4isen tiedon saamisen keinona on yhteist\xc3\xa4 kaikelle mystisyydelle, mutta Bonaventura lis\xc3\xa4si siihen luonteenomaisia kristillisi\xc3\xa4 piirteit\xc3\xa4. Mielen ja syd\xc3\xa4men t\xc3\xa4ydellinen alistuminen Jumalalle on saavuttamaton ilman jumalallista armoa, eik\xc3\xa4 mik\xc3\xa4\xc3\xa4n tee ihmisest\xc3\xa4 niin sopivaa vastaanottamaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4 armo kuin mietiskelev\xc3\xa4 ja askeettinen el\xc3\xa4m\xc3\xa4 luostarissa. Bonaventuran mielest\xc3\xa4 luostariel\xc3\xa4m\xc3\xa4 onkin paras tapa kohdata armo._NEWLINE_Bonaventura ei ole kuitenkaan pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n mietiskelev\xc3\xa4 ajattelija, jonka teokset tarjoavat hyv\xc3\xa4t ohjeet hartaudenharjoitukseen. H\xc3\xa4n on my\xc3\xb6s korkeimman tason dogmaattinen teologi, joka antaa painavat ja hyvin perustellut vastaukset kaikkiin skolastiikan kiistanalaisiin keskustelunaiheisiin, kuten universaaleihin, materiaan ja individualismin periaatteeseen. H\xc3\xa4n on yht\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4 Albert Suuren kanssa siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 teologia on k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen tiede \xe2\x80\x93 sen totuudet voi h\xc3\xa4nen mukaansa sovittaa vaikuttamaan ihmisen kokemiin mielenliikutuksiin. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4sitteli jumalallisten ominaisuuksien luonnetta ja merkityst\xc3\xa4; k\xc3\xa4sitti universaalit ihanteellisiksi muodoiksi, jotka ovat olleet ennalta Jumalan mieless\xc3\xa4 ja joiden mukaan asiat on muotoiltu; katsoi materian olevan puhdasta potentiaalisuutta, joka saa yksitt\xc3\xa4isolioiden olemuksen ja lopullisuuden Jumalan luovasta voimasta, ideoiden mukaan; ja katsoi, ettei \xc3\xa4lyllisell\xc3\xa4 toimijalla ole erillist\xc3\xa4 olemassaoloa.'