b'\n_START_ARTICLE_\nKonstantinin palatsi\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantinin palatsi eli Suuri Strelnan palatsi (ven. \xd0\x9a\xd0\xbe\xd0\xbd\xd1\x81\xd1\x82\xd0\xb0\xd0\xbd\xd1\x82\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\xb4\xd0\xb2\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb5\xd1\x86) on palatsi Strelnassa Pietarissa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Palatsi oli suuriruhtinaiden kes\xc3\xa4palatsi ja on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n presidentin edustuspalatsi. Se korvasi Pietarin Kivisaarella olevan residenssin, joka muutettiin kaupungin vierastaloksi.\n_START_SECTION_\nRakennusvaiheet ja omistajat\n_START_PARAGRAPH_\nPalatsin suunnittelun aloitti Pietari Suuri vuonna 1715 ja tarkoituksena oli luoda Versaillesin tyyliin rakennettu kokonaisuus palatseineen ja puistoineen, suihkul\xc3\xa4hteineen ja kanavineen. Suihkul\xc3\xa4hdeasiantuntijat tuotettiin Venetsiasta ja palatsin ja ulkoalueiden suunnittelijoina olivat sen ajan tunnetuimmat: Bartolomeo Carlo Rastrelli, Jean-Baptiste Le Blond, Sebastiano Cipriani ja my\xc3\xb6hemmin Niccolo Michetti. Kivipalatsin rakentaminen alkoi vuonna 1720 ja rakennusty\xc3\xb6t valmistuivat 1751 Pietari Suuren tytt\xc3\xa4ren Elisabetin ollessa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarinna. Loppuvaiheessa palatsin rakennust\xc3\xb6iden johdossa oli arkkitehti Francesco Bartolomeo Rastrelli._NEWLINE_Keisarinna Katariina Suuren hallintokaudelle 1779 palatsia uudistettiin ja seuraavalla vuosikymmenell\xc3\xa4 1786 se oli sairaalana. Katariina ei viipynyt palatsissa, h\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi Strelnassa mets\xc3\xa4st\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tai k\xc3\xa4velyill\xc3\xa4. 1700-luvun lopussa palatsin omistajaksi tuli Katariinan pojan keisari Paavali I:n poika Konstantin Pavlovit\xc5\xa1. H\xc3\xa4nen ajaltaan on per\xc3\xa4isin palatsin doorialaisten pylv\xc3\xa4iden koristama Suomenlahden puolella oleva valtava terassi, jonka suunnittelija on Andrei Voronihin. Meren puoleiset alapuiston suihkul\xc3\xa4hteet ovat Pietari Suuren suunnitelmien mukaiset._NEWLINE_Palatsissa oli tulipalo vuonna 1803. Restaurointisuunnitelman teki Vorohin ja t\xc3\xb6it\xc3\xa4 valvoi arkkitehti Luigi Rusca. Konstantin Pavlovit\xc5\xa1in kuoltua palatsin sai Nikolai I:n toiseksi vanhin poika, suuriruhtinas Konstantin Nikolajevit\xc5\xa1 (1827\xe2\x80\x931892). Suuriruhtinas oli sivistynyt ja kielitaitoinen mies, kiinnostunut tieteest\xc3\xa4, musiikista ja kirjallisuudesta. H\xc3\xa4n toimi merenkulkuministeri\xc3\xb6n p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 ja osallistui maaorjalain uudistamiseen. Konstantin Nikolajevit\xc5\xa1in vaimo oli Aleksandra Iosifovna, Saksi-Altenburgin prinsessa. Pariskunnalla oli kuusi lasta. Aleksandra Iosifovna asui lesken\xc3\xa4 palatsissa vuoteen 1911 asti. H\xc3\xa4nen lapsistaan nuorin aikuisik\xc3\xa4\xc3\xa4n asti el\xc3\xa4nyt oli Dmitri Konstantinovit\xc5\xa1, joka oli syntynyt palatsissa. Dmitri Konstantinovit\xc5\xa1 oli palatsin viimeinen omistaja ja asukas. H\xc3\xa4net telotettiin 1919 Pietari-Paavalin linnoituksessa.\n_START_SECTION_\nVallankumouksen j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nLokakuun vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen Konstantinin palatsia k\xc3\xa4ytettiin Waisenhaus orpokotina. Saksan joukot vaurioittivat linnaa hyvin pahasti piirityksess\xc3\xa4 toisen maailmansodan aikana. Sen j\xc3\xa4lkeen se kunnostettiin ja otettiin N. G. Kusnetsovin meriakatemian k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_Pietarin 300-vuotiasjuhliksi palatsi kunnostettiin 2001\xe2\x80\x932003 perusteellisesti, ja valtio panosti siihen 280 miljoonaa euroa. Nykyisin siin\xc3\xa4 on Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n presidentin virka-asunto, museo ja kansainv\xc3\xa4linen kongressikeskus. Vuonna 2006 palatsissa j\xc3\xa4rjestettiin G8-kokous. Konstantinin palatsia (eli Kongressipalatsi) kunnostettiin j\xc3\xa4lleen ennen vuoden 2013 G20-kokousta. Kunnostukseen k\xc3\xa4ytettiin noin 51 miljoonaa euroa._NEWLINE_Konstantinin palatsi on Moskovassa sijaitsevan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n presidentinhallinnon alainen.\n_START_SECTION_\nPalatsin salit\n_START_PARAGRAPH_\nPalatsissa on kaksi suurta edustussalia, jotka restauroitiin vuosina 1949\xe2\x80\x931955. Marmorisalissa on joonialaiset pilasterit ja seinien yl\xc3\xa4osassa sotasaavutuksia ja antiikin historiaa kuvaavia reliefej\xc3\xa4. Ovipilasterit ovat tekomarmoria. Toinen paraatisali on nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n sininen sali ja sen koristeena on my\xc3\xb6s korkokuvia ja v\xc3\xa4ritetty\xc3\xa4 stukkokoristelua.\n_START_SECTION_\nStrelnan puisto\n_START_PARAGRAPH_\nKonstantinin palatsia ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i suuri puistoalue. Palatsi on rajattu kadun puolelta takorauta-aidalla. Aidassa on Bartolomeo Rastrellin suunnittelema barokkityylinen portti, jonka kautta aikanaan kuljettiin palatsille kadun puoleisen yl\xc3\xa4puiston kautta pitkin lehmusten ja vaahteroiden reunustamaa kujaa. Toinen kulkureitti on meren puolelta alapuiston kautta._NEWLINE_Puistossa on my\xc3\xb6s puinen kartanoa muistuttava palatsi, joka on per\xc3\xa4isin Pietari Suuren ajalta. Keisari seurueineen k\xc3\xa4ytti palatsia lev\xc3\xa4hdyspaikkana Pietarhoviin ja Oranienbaumiin suuntautuneilla matkoilla. Strelnaan mets\xc3\xa4st\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n tulleet keisarin vieraat majoittuivat puupalatsissa.'