b'\n_START_ARTICLE_\nViluksela\n_START_PARAGRAPH_\nViluksela on kyl\xc3\xa4 Somerolla. Kyl\xc3\xa4n v\xc3\xa4kiluku vuonna 2011 oli 126, mik\xc3\xa4 teki siit\xc3\xa4 Someron kylist\xc3\xa4 v\xc3\xa4kiluvultaan kahdenneksikymmenenneksi suurimman. Vilukselan naapurikyli\xc3\xa4 ovat Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi Somerolla, V\xc3\xa4rm\xc3\xa4l\xc3\xa4 ja Isosorvasto Koskella sek\xc3\xa4 Manninen ja Perttula Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Pohjoisk\xc3\xa4rjess\xc3\xa4\xc3\xa4n Eksyssuon Pirttiniemess\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4 rajoittuu my\xc3\xb6s entisen Mellil\xc3\xa4n kunnan V\xc3\xa4h\xc3\xa4per\xc3\xa4n ja entisen Loimaan kunnan Joenper\xc3\xa4n kyliin Loimaalla.\n_START_SECTION_\nSijainti ja palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nViluksela on Someron l\xc3\xa4ntisin kyl\xc3\xa4 Kosken ja Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajalla Paimionjoen pohjoispuolella. Kyl\xc3\xa4n pohjoisosan kautta kulkevat Valtatie 10 Turusta H\xc3\xa4meenlinnaan ja Kosken ja Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4linen yhdystie 2805. Kyl\xc3\xa4n etel\xc3\xa4osan kautta kulkee pitkin Paimionjoen rantaa Someron Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 Kosken V\xc3\xa4rm\xc3\xa4l\xc3\xa4\xc3\xa4n johtava paikallistietasoinen yhdystie Vilukselantie. Vilukselantiet\xc3\xa4 yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4t valtatiehen 10 kyl\xc3\xa4n alueella yksityistiet Kepsuntie ja Huistintie sek\xc3\xa4 valtatiet\xc3\xa4 10 ja yhdystiet\xc3\xa4 2805 yksityistie Nummikulmantie._NEWLINE_Aiemmin Vilukselan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on ollut kaksi koulua: Vilukselan koulu kyl\xc3\xa4n keskusalueella Paimionjoen varressa etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Palojoen koulu Palojoen kulmalla kyl\xc3\xa4n pohjoisosassa. Lis\xc3\xa4ksi kyl\xc3\xa4n koillisosasta k\xc3\xa4ytiin aivan Vilukselan rajalla sijainnutta Isoniityn koulua Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven pohjoisosassa. Kouluista Vilukselan koulu oli perustettu vuonna 1897, Palojoen koulu vuonna 1926 ja Isoniityn koulu 1946. Kaikki koulut lopetettiin vuonna 1966. Viel\xc3\xa4 vuonna 1960 kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli nelj\xc3\xa4 kauppaa, kaksi Vilukselassa ja kaksi Palojoella. Lis\xc3\xa4ksi kauppa oli my\xc3\xb6hemmin 1960-luvulla my\xc3\xb6s isoniityll\xc3\xa4. Vuonna 1979 j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 oli yksi kauppa Vilukselassa._NEWLINE_Kyl\xc3\xa4n palveluihin kuului vuonna 2015 huoltoasema, korjaamo ja baari kyl\xc3\xa4n pohjoisosassa Valtatie 10:n varrella. Piilikankaalla Kosken ja Yp\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4lisen tien varressa on mets\xc3\xa4stysseura Vilukselan Revon omistama Repomaja. L\xc3\xa4hin koulu Someron puolella on Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuonnonymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nViluksela kuuluu Salon pohjoispuolelta alkavaan ja Loimaalle ja Marttilaan jatkuvaan laajaan savitasankoon, jossa vesist\xc3\xb6jen kulku noudattalee saven alaisen kallioper\xc3\xa4n murroksia. _NEWLINE_Huomattavimpia vesist\xc3\xb6j\xc3\xa4 ovat kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rajoittuva Paimionjoki ja sen sivujoki Palojoki, joka saa alkunsa Kosken Isosorvaston kyl\xc3\xa4n pohjoisosasta, virtaa Someron puolella Vilukselan kyl\xc3\xa4n pohjoisosan muodostavan Palojoen kulmakunnan halki ja laskee Paimionjokeen Vilukselan ja Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kylien rajalla. _NEWLINE_Kyl\xc3\xa4n etel\xc3\xa4osa muodostuu laajasta yhten\xc3\xa4isest\xc3\xa4 savitasangosta, joka on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin peltona. Pohjoisempana on my\xc3\xb6s jonkin verran kalliosyd\xc3\xa4misi\xc3\xa4 moreenim\xc3\xa4ki\xc3\xa4, ja kyl\xc3\xa4n pohjoisrajaa noudattelee katkonainen harjujakso. Sen suurimpia laajentumia ovat Munitunm\xc3\xa4ki Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven rajalla sek\xc3\xa4 Piilikangas, Soukkaselk\xc3\xa4 ja Pirttiniemi Nummikulmalla. Viimeksi mainittuihin rajoittuu 81 ha laajuinen, p\xc3\xa4\xc3\xa4osin luonnontilainen Huhmassuon m\xc3\xa4ntyr\xc3\xa4me, joka kuuluu soidensuojeluohjelmaan. Pirttiniemess\xc3\xa4 Loimaan rajalla kyl\xc3\xa4n alue koskettaa viel\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Loimaan Eksyssuota.\n_START_SECTION_\nHistoria ja rakennettu ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nVarhaisimmat asiakirjamaininnat kyl\xc3\xa4nnimest\xc3\xa4 Viluksela ovat vuodelta 1506. Viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 1500-luvulta alkaen kyl\xc3\xa4 on k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4nyt kaksi osakyl\xc3\xa4\xc3\xa4: Iso-Viluksela ja V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Viluksela. Mets\xc3\xa4n ja takamaiden osalta n\xc3\xa4m\xc3\xa4 ovat muodostaneet yhden jakokunnan, mutta pellot on jaettu erikseen. V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Vilukselan kyl\xc3\xa4tontti on sijainnut Paimionjoen varressa jonkin matkan p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Palojoen suusta paikalla, jossa viel\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n on N\xc3\xa4ysk\xc3\xa4n talo. Ison-Vilukselan tontti on sijainnut jokivarressa vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 Kosken V\xc3\xa4rm\xc3\xa4l\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n isonjaonaikaista kyl\xc3\xa4tonttia. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n paikalla on viel\xc3\xa4 Huinan talon tontti. Ison-Vilukselan kantataloja ovat Huina, Huisti, Koppa, Kupari, Sarkki, Tili ja Vitka, V\xc3\xa4h\xc3\xa4n-Vilukselan kantataloja ovat Aaku, Anttila, Kepsu, N\xc3\xa4ysk\xc3\xa4 ja Ronko. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Huisti jaettiin vuonna 1801 Isoon-Huistiin ja V\xc3\xa4h\xc3\xa4\xc3\xa4n-Huistiin eli Palojokeen, Koppa vuonna 1786 V\xc3\xa4h\xc3\xa4\xc3\xa4n-Koppaan ja Isoon-Koppaan eli Kyl\xc3\xa4m\xc3\xa4keen ja N\xc3\xa4ysk\xc3\xa4 vuonna 1731 N\xc3\xa4ysk\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Hakalaan. Kyl\xc3\xa4n taloista Huina, Kepsu ja Ronko olivat sotilasvirkataloja._NEWLINE_Taloista Huistin p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus on arvioitu maisemallisesti ja kulttuuri- ja rakennushistoriallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi, Rongon p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus rakennus- ja kulttuurihistoriallisesti eritt\xc3\xa4in arvokkaaksi, Sarkki maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi ja V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Koppa maisemallisesti ja kulttuurihistoriallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi.\n_START_SECTION_\nTunnettuja vilukselalaisia\n_START_PARAGRAPH_\nTunnettuihin vilukselalaisiin kuuluu korusuunnittelija Liisa Vitali (1918\xe2\x80\x931987), jonka kotitalo oli Vilukselan Sarkki.  Vilukselasta oli kotoisin my\xc3\xb6s pitk\xc3\xa4n uran sotilasmuusikkona tehnyt sotilaskapellimestari Esko Juuri (1935\xe2\x80\x932010).'