b'\n_START_ARTICLE_\nBruttokansantuote\n_START_PARAGRAPH_\nBruttokansantuote (lyhenne BKT tai bkt, engl. Gross domestic product, GDP) on kotimaisen tuotannon mitta kansantaloudessa. Koska tuotanto luo talouteen tuotannon arvoa vastaavan tulon, on BKT my\xc3\xb6s kotimaisen tulonmuodostuksen mitta. Koska se on maan tai alueen tulonmuodostuksen mitta, sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein maan tai alueen taloudellisen suorituskyvyn mittana. BKT on kansantalouden tilinpidon keskeinen k\xc3\xa4site, koska se kuvaa hyvin taloudellisen toiminnan laajuutta ja siin\xc3\xa4 tapahtuvia muutoksia. BKT:n muutoksen avulla voidaan tunnistaa taloudellisen kasvun m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, taloudellinen taantuma ja taloudellinen lama. _NEWLINE_Kansantalouden tilinpito on tilastoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, jolla pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n kuvaamaan kansantalouden toimintaa mitatuin suurein. Mitattujen suureiden avulla voidaan paremmin ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 kansantalouden kokonaisuutta osien suhteen ja tapahtuvia muutoksia. Yhten\xc3\xa4inen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 mahdollistaa talouden tilan ja kehityksen tarkastelun sek\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisen vertailun. Kansantalouden tilinpito kuvaa taloudellisen toiminnan kolme perusmuotoa: tuotannon, kulutuksen ja varallisuuden muodostuksen. Tilinpito rakentuu talouden reaali- ja rahankiertokulkujen esitt\xc3\xa4miseen kahdenkertaisen tilinpidon keinoin. Kansantalouden tilinpidossa esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n kansantalouden tilaa ja kehityst\xc3\xa4 kuvaavat keskeiset tunnusluvut, bruttokansantuote ja bruttokansantulo sek\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden komponentit.\n_START_SECTION_\nBKT-k\xc3\xa4sitteen syntyhistoria\n_START_PARAGRAPH_\nBKT-k\xc3\xa4sitteen syntyhistoria kytkeytyy kiinte\xc3\xa4sti kansantalouden tilinpidon kehityshistoriaan. Yhten\xc3\xa4isen k\xc3\xa4sitej\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n puuttuminen haittasi taloustieteen kehityst\xc3\xa4 aina 1930-luvulle asti. Kokonaistalouden hahmottamiseen tarvittavien v\xc3\xa4lineiden tarve syntyi suuren talouslaman kokemuksista ja tarpeista hallita sotataloutta toisen maailmansodan aikana. Kehitysty\xc3\xb6n l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana oli kokonaistalouden ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4misen v\xc3\xa4lineist\xc3\xb6n kehnous. Kehitysty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tehtiin Euroopassa ja Yhdysvalloissa ja tavoitteena oli ratkaista asia kvantifioimalla kokonaistalouden t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t muuttujat._NEWLINE_Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen YK otti vastuun kansantalouden tilinpidon kehitt\xc3\xa4misest\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4inen kansantalouden tilinpidon k\xc3\xa4sikirja, SNA 53 (System of National Accounts), ilmestyi vuonna 1953. Talous on siit\xc3\xa4 monimutkaistunut ja tilinpito on sek\xc3\xa4 kehittynyt ett\xc3\xa4 tarkentunut. Seuraavat versiot SNA 68 (1968) ja SNA 93 (1993) ovat huomattavasti laajentuneet ja tarkentuneet. Taloudellista kasvua kuvaavia aikasarjoja on laadittu my\xc3\xb6s ajalle ennen BKT-k\xc3\xa4sitteen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6nottoa \xe2\x80\x93 Suomessakin ulottuen 1850-luvulle asti.\n_START_SECTION_\nBKT:n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6muotoja\n_START_PARAGRAPH_\nBKT kuvaa kotimaisen tuotannon kokoa ja palvelee sellaisena hyvin kansantalouden ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4mist\xc3\xa4, analysointia, suunnittelua ja ohjausta. Reaalisen bruttokansantuotteen kasvu kertoo kansantalouden kasvusta ja sen suorituskyvyn vahvistumisesta. Taantuma on taloudellinen h\xc3\xa4iri\xc3\xb6, jossa maan bruttokansantuote laskee kahtena per\xc3\xa4kk\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vuosinelj\xc3\xa4nneksen\xc3\xa4. Puoli vuotta ilman talouskasvua tarkoittaa siis taantumaa. Lama on taantuman pitkittyminen, johon liittyy muitakin vakavia h\xc3\xa4iri\xc3\xb6tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4. Taloudellisen kehityksen ja h\xc3\xa4iri\xc3\xb6iden ja niiden asteen ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4minen BKT-mittausten avulla on v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n ehto oikeille talouspoliittisille ohjaustoimille._NEWLINE_Koska BKT kuvaa kansantalouden taloudellista suorituskyky\xc3\xa4, sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n paljon maan taloudellisen kantokyvyn mittatikkuna kansainv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 yhteistoiminnassa. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa kansainv\xc3\xa4listen j\xc3\xa4senmaksujen (YK, OECD, kehitysapu jne.) ja EU-budjetoinnin perusteena. EU:n aluepolitiikassa taloudellisen tuen kohteeksi valitaan alueita, joiden taloudellinen suorituskyky on keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ist\xc3\xa4 heikompi. BKT:n arvonlis\xc3\xa4ykseen perustuvaa mittaustapaa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n siis my\xc3\xb6s maan sis\xc3\xa4isten alueiden taloudellisen suorituskyvyn mittaukseen. Bruttokansantuotteeseen kytketyt kriteerit ovat t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 EU:n taloudellisessa ohjauksessa. EU:ssa sovittu ohjauskriteeri, jonka perusteella maan julkisen sektorin alij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4 (lainanotto) ei saa ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kolmea prosenttia bruttokansantuotteesta, on esimerkki BKT:n roolista EU:n taloudellisessa ohjauksessa._NEWLINE_Koska BKT on kansantalouden kotimaisen tuotannon mitta, siihen ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4 suhteuttamalla saadaan useita t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 talouden tunnuslukuja. T\xc3\xa4llaisilla osien suhdetta kokonaisuuteen kuvaavilla tunnusluvuilla (BKT-osuuksilla) voidaan havainnollisesti kuvata kansantalouden rakennetta ja siin\xc3\xa4 tapahtuvia muutoksia sek\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 talouden ohjauskriteerein\xc3\xa4. Tyypillinen tunnusluku on esimerkiksi veroaste eli verojen osuus BKT:sta. Muita samanlaisia tunnuslukuja ovat julkisen talouden, ulkomaankaupan, kulutuksen, investointien osuudet BKT:sta. Kansantalouden rakenne voidaan havainnollistaa alkutuotannon, jalostuksen ja palvelujen BKT-osuuksilla.\n_START_SECTION_\nOstovoimakorjattu BKT\n_START_PARAGRAPH_\nOstovoima tarkoittaa sit\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dykkeit\xc3\xa4 (tavaroita ja palveluja) tietyll\xc3\xa4 raham\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 saadaan eri olosuhteissa. Ostovoima on erilainen, jos toisessa maassa samalla raham\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 saadaan erilainen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 hy\xc3\xb6dykkeit\xc3\xa4. Koska elinkustannukset vaihtelevat maiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n maiden v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 vertailussa tavallisesti ostovoimakorjattua bruttokansantuotetta, jossa kunkin maan hintataso otetaan huomioon ostovoimapariteetin avulla.\n_START_SECTION_\nBruttokansantuote sosialistisissa maissa\n_START_PARAGRAPH_\nBruttokansantuotteeseen sis\xc3\xa4ltyv\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 tavaroiden ett\xc3\xa4 palveluiden tuotanto. Sosialistisissa maissa siihen sis\xc3\xa4ltyi vain tavaratuotanto. Marxilaisessa tarkastelussa vain tavaroilla oli arvo, joka saattoi lis\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 ihmisty\xc3\xb6n perusteella. Palvelusektorin tuottama arvonlis\xc3\xa4ys oli ep\xc3\xa4marxilainen arvonlis\xc3\xa4yksen l\xc3\xa4hde. Kapitalististen maiden tapa sis\xc3\xa4llytt\xc3\xa4\xc3\xa4 palvelut bruttokansantuotteeseen vaikeutti sen laskemista, kuinka suuri osuus ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten tuottamasta tavaroiden arvonlis\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 j\xc3\xa4i heille itselleen ja kuinka suuren osuuden kapitalistit pid\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t itselleen niin sanottuna lis\xc3\xa4arvona.'