b'\n_START_ARTICLE_\nAlsikeapila\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nMonivuotinen alsikeapila kasvaa 20\xe2\x80\x9350 cm korkeaksi. Varsia on lukuisia ja ne ovat kohenevia tai l\xc3\xa4hes pystyj\xc3\xa4. Lehdet ovat kolmisormisia ja niiden korvakkeet ovat pitk\xc3\xa4lti ruodin kanssa yhdiskasvuisia. Lehdyk\xc3\xa4t ovat 1\xe2\x80\x932 cm pitki\xc3\xa4, puikeita, tylppi\xc3\xa4 ja nirhalaitaisia. Kukinto on pallomainen ja sijaitsee tavallisesti varren k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4. Kukintoper\xc3\xa4 on tukilehte\xc3\xa4 pitempi. Teri\xc3\xb6 on tyvelt\xc3\xa4 yhdislehtinen, verhi\xc3\xb6 l\xc3\xa4hes kalju. Kukan v\xc3\xa4ri vaihtelee valkoisesta punertavaan, ja on lopulta ruskea. Alsikeapila kukkii Suomessa hein\xc3\xa4-elokuussa. Siemenet kypsyv\xc3\xa4t verhi\xc3\xb6n sis\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 palossa._NEWLINE_Alsikeapila jaetaan kahteen alalajiin, rehualsikeapilaan (ssp. hybridum) ja rentoalsikeapilaan (ssp. elegans).\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nAlsikeapilaa tavataan koko Euroopassa Islantia, Pyreneiden niemimaata ja maanosan pohjoisimpia alueita lukuun ottamatta. Laji on levinnyt ihmisen mukana suurimpaan osaan Pohjois-Amerikkaa. Suomessa alsikeapilaa voi tavata koko maassa, mutta pohjoisimmassa Lapissa laji on harvinainen. Runsas laji on Oulun korkeudelle saakka. Alalajeista rehualsikeapila on huomattavasti rentoalsikeapilaa yleisempi.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nAlsikeapilaa esiintyy erilaisissa ihmisen muovaamissa kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6iss\xc3\xa4, kuten tienvarsilla, joutomailla, kaatopaikoilla, niityill\xc3\xa4 ja pelloilla. Alalaji rehualsikeapila on Suomessa luonnonvaraisena esiintyess\xc3\xa4\xc3\xa4n viljelyj\xc3\xa4\xc3\xa4nne tai -karkulainen.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nRehualsikeapila on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 nurmi- ja rehukasvi, jota viljell\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti muun muassa Suomessa ja Skandinaviassa. Ruotsissa sit\xc3\xa4 on viljelty jo 1700-luvun lopulta alkaen.'