b'\n_START_ARTICLE_\nAlkuper\xc3\xa4isyys\n_START_PARAGRAPH_\nAlkuper\xc3\xa4isyys eli originaalisuus on n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulma teoksiin, joita voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 uusina tai harvinaisina ja n\xc3\xa4in erottaa alkuper\xc3\xa4isist\xc3\xa4 teoksista ne, jotka ovat kopioita, j\xc3\xa4ljitelmi\xc3\xa4, reproduktioita, pastisseja, klooneja, v\xc3\xa4\xc3\xa4renn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 tai johdannaisia. Alkuper\xc3\xa4inen teos eli originaali  on sellainen, jota muut eiv\xc3\xa4t ymm\xc3\xa4rr\xc3\xa4 toisilta vastaanotetuksi tai kopioiduksi perustuen toisten teoksiin._NEWLINE_Alkuper\xc3\xa4isyyden ajatus taiteeseen alkoi korostua romantiikan taidek\xc3\xa4sityksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4, kun alettiin painottaa taiteilijan sis\xc3\xa4isen ilmaisun t\xc3\xa4rkeytt\xc3\xa4 ulkoisten taitojen sijasta. Englantilaisen runoilijan Edward Youngin mukaan originaali, alkuper\xc3\xa4inen taideteos on luonteeltaan kasvin kaltainen, joka kasvaa spontaanisti neron el\xc3\xa4m\xc3\xa4nhaluisesta juuresta ja j\xc3\xa4ljitelm\xc3\xa4t ovat jotain tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tehty\xc3\xa4. Originaalisuuden ajatus esiintyy taidekritiikiss\xc3\xa4, el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerrallisessa taidehistoriankirjoituksessa ja modernissa taiteilijak\xc3\xa4sityksess\xc3\xa4 1800-luvun j\xc3\xa4lkipuolelta. Siihen perustuvat suurelta osin my\xc3\xb6s taidekauppa ja taideteosten rahallisen arvon mittaaminen._NEWLINE_Taidek\xc3\xa4sitys kuvastaa 1700-luvun estetiikan k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4 luonnon nerosta ja orgaanisesta taiteesta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitys alkuper\xc3\xa4isyydest\xc3\xa4 vaikutti my\xc3\xb6hemmin muun muassa modernismin taidek\xc3\xa4sityksiss\xc3\xa4, sek\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerrallisessa taiteen tutkimuksessa ja niin sanotuissa taiteentuntija-analyyseissa (connaisseure). Esimerkiksi taidekauppa, joka pyyt\xc3\xa4\xc3\xa4 miljoonia suurien taiteen nimien teoksista perustuu alkuper\xc3\xa4isyysajattelulle._NEWLINE_Alkuper\xc3\xa4isyyden merkityst\xc3\xa4 alkoivat romuttaa muun muassa poststrukturalistit,jotka kyseenalaistivat k\xc3\xa4sityksen yhten\xc3\xa4isest\xc3\xa4, suvereenista ja kaikkea ilmaisuaan hallitsevasta subjektista. Heid\xc3\xa4n mukaansa subjekti ei l\xc3\xb6yd\xc3\xa4 sisimm\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n mit\xc3\xa4\xc3\xa4n alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ja autenttista ilmaisua, vaan erilaisia \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4, jotka v\xc3\xa4littyv\xc3\xa4t kieless\xc3\xa4. Vastaavanlainen k\xc3\xa4sitys taiteilijasta liittyi my\xc3\xb6s postmodernismiin, jossa modernismin katkoksen j\xc3\xa4lkeen oli j\xc3\xa4lleen lupa lainata vapaasti menneisyydest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAlkuper\xc3\xa4isyys tekij\xc3\xa4noikeudessa\n_START_PARAGRAPH_\nAlkuper\xc3\xa4isyydest\xc3\xa4 on tullut t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 lakitermi tekij\xc3\xa4noikeuksien m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelyss\xc3\xa4. Alkuper\xc3\xa4isyydest\xc3\xa4 on kyse silloin, kun luovuus ja kekseli\xc3\xa4isyys ilmentyv\xc3\xa4t tekij\xc3\xa4noikeuden alaisina teoksina. Esimerkiksi patentteja my\xc3\xb6nnet\xc3\xa4\xc3\xa4n useimmissa maissa vain keksinn\xc3\xb6ille, joiden pit\xc3\xa4\xc3\xa4 olla paitsi alkuper\xc3\xa4isi\xc3\xa4, my\xc3\xb6s k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoisia ja ei-itsest\xc3\xa4\xc3\xa4nselvi\xc3\xa4._NEWLINE_Useimmissa maissa tekij\xc3\xa4noikeuslaki suojaa alkuper\xc3\xa4isten teoksien tekijyytt\xc3\xa4, ominaisuutta joita on historiallisesti ja lakitieteellisesti yhdistetty \xe2\x80\x9dluovuuden\xe2\x80\x9d k\xc3\xa4sitteeseen. Ty\xc3\xb6n on ylitett\xc3\xa4v\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4isyyden kynnys ollakseen tekij\xc3\xa4noikeuksien alainen._NEWLINE_Suomen tekij\xc3\xa4noikeuslain pyk\xc3\xa4liss\xc3\xa4 mainitaan "Alkuper\xc3\xa4inen radio- ja televisiol\xc3\xa4hetys", \xc3\x84\xc3\xa4nitallenteen ja kuvallisen musiikkitallenteen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 "alkuper\xc3\xa4isess\xc3\xa4 yleis\xc3\xb6lle v\xc3\xa4litt\xc3\xa4misess\xc3\xa4", sek\xc3\xa4 "Taideteoksen alkuper\xc3\xa4isteoksesta"'