b'\n_START_ARTICLE_\nMagma\n_START_PARAGRAPH_\nMagma on maanpinnan ala\xc2\xadpuolella esiintyv\xc3\xa4 sulan tai puoliksi sulaneen kiven, sek\xc3\xa4 erilaisten kiinteiden ja haihtuvien aineiden seos. Saman\xc2\xadkaltaista magmaa oletetaan esiin\xc2\xadty\xc2\xadv\xc3\xa4n my\xc3\xb6s muiden kivi\xc2\xadplaneettojen pinnan ala\xc2\xadpuolella. Termi johtuu kreikan sanasta \xce\xbc\xce\xac\xce\xb3\xce\xbc\xce\xb1, joka tarkoittaa seosta. Paitsi sulaa kive\xc3\xa4, magma saattaa sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kiteisi\xc3\xa4 aineita, liuenneita kaasuja ja toisinaan my\xc3\xb6s kaasu\xc2\xadkuplia. Magmaa ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy usein magmas\xc3\xa4ili\xc3\xb6ihin, joita esiintyy usein tulivuorten alla, tai se voi kiteyty\xc3\xa4 plutoneiksi. Magma voi my\xc3\xb6s tunkeutua l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 oleviin kivilajeihin, purkautua maan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle laavana taikka r\xc3\xa4j\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmaan tefrana, josta muodostuu pyroklastisia kivilajeja._NEWLINE_Magma on moni\xc2\xadmutkaista kuumaa nestem\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ainetta. Useimpien magmojen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on 700\xc2\xa0\xc2\xb0C ja 1\xc2\xa0300\xc2\xa0\xc2\xb0C:n v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, mutta hyvin harvinainen karbonatiitti sulaa jo 600\xc2\xa0\xc2\xb0C:ss\xc3\xa4 kun taas komatiitti sulaa vasta 1\xc2\xa0600\xc2\xa0\xc2\xb0C:ss\xc3\xa4. Useimmat magmat ovat silikaattiseoksia._NEWLINE_Magmaa syntyy subduktiovy\xc3\xb6hykkeill\xc3\xa4, hautavajoamien alla, valtamerten keskisel\xc3\xa4nteill\xc3\xa4 ja kuumissa kohdissa. Vaikka sit\xc3\xa4 esiintyy n\xc3\xa4in monissa paikoissa, maankuori ja Maan vaippa kokonaisuudessaan eiv\xc3\xa4t ole sulia. Sen sijaan suurin osa Maan aineesta on reidi\xc3\xa4 eli kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4 ainetta, joka voi paineen vaikutuksesta liikkua tai muuttaa muotoaan. Sulaa magmaa muodostuu l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 muutama kilometri maanpinnan alapuolella ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4, jossa on korkea l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila eik\xc3\xa4 paine ole kovin suuri._NEWLINE_Magmaa koostumus voi muuttua fraktioivan kiteytymisen tai vieraiden aineiden sekoittumisen kautta. Magmasta kiinteytym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 syntyvi\xc3\xa4 kivilajeja sanotaan magmakiviksi._NEWLINE_Vaikka magman tutkimus on historiallisesti liittynyt laavavirtojen havainnointiin, magmaa on havaittu sellaisenaan kolme kertaa syv\xc3\xa4kairauksissa\xe2\x80\x94kahdesti Islannissa ja kerran Havaijilla.\n_START_SECTION_\nOsittainen sulaminen\n_START_PARAGRAPH_\nKiinteiden kivilajien sulaminen magmaksi riippuu kolmesta fysikaalisesta parametrista: sen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilasta, paineesta ja koostumuksesta._NEWLINE_Kun kivi sulaa, se tapahtuu v\xc3\xa4hitellen, sill\xc3\xa4 useimmat kivilajit muodostuvat useista mineraaleista, joista jokaisella on eri sulamispiste, ja sulaminen riippuu monimutkaisella tavalla fysikaalisista ja kemiallisista tekij\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Kun kivi sulaa, sen tilavuus muuttuu. Kun tarpeeksi kive\xc3\xa4 on sulanut, pienet sulat pisarat, jotka yleens\xc3\xa4 ovat mineraalin kiinteiden jyv\xc3\xa4sten v\xc3\xa4liss\xc3\xa4, yhdistyv\xc3\xa4t toisiinsa ja pehment\xc3\xa4v\xc3\xa4t kiven. Kun maan alla vallitsevassa paineessa alle yksi prosenttikin kivest\xc3\xa4 sulaa, se riitt\xc3\xa4\xc3\xa4 saamaan nesteen puristumaan syntym\xc3\xa4paikastaan muuallekin._NEWLINE_Sula aine voi pysy\xc3\xa4 paikoillaankin niin kauan, kunnes kiviaineesta 20 tai jopa 35\xc2\xa0% on sulanut, mutta kivest\xc3\xa4 harvoin sulaa enemp\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin 50\xc2\xa0%, sill\xc3\xa4 v\xc3\xa4hitellen sula kivi kiteytyy.\n_START_SECTION_\nOsittaisen sulamisen geokemialliset seuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nMagman laatu riippuu suuresti siit\xc3\xa4, kuinka suuri osa kivest\xc3\xa4 on sulanut. Kuinka suuren osan kivest\xc3\xa4 on oltava sulanut, jotta muodostuisi yhten\xc3\xa4inen sula massa, voidaan arvioida sen perusteella, mink\xc3\xa4 verran siin\xc3\xa4 on kompatiibileja ja inkombatiibileja alkuaineita. Tavallisimpia kompatiibileja alkuaineita ovat kalium, barium, cesium ja rubidium._NEWLINE_Kun vain pieni osa kivest\xc3\xa4 on sulanut Maan vaipassa, syntyv\xc3\xa4t kivilajit ovat tavallisesti em\xc3\xa4ksisi\xc3\xa4 ja sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t kalsiumia, natriumia ja kaliumia, tai niiden alumiinipitoisuus on suuri verrattuna niiss\xc3\xa4 olevan piin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tyypillisesti koostumukseltaan t\xc3\xa4llainen sula aines muodostaa lamprofyyria, lamproiittia, kimberliitti\xc3\xa4 ja joskus nefeliinipitoisia kivilajia kuten em\xc3\xa4ksist\xc3\xa4 basalttia ja esseksiittigabroja tai jopa karbonatiittia._NEWLINE_Pegmatiittia voi muodostua, jos pieni osa maan kuoren aineksesta on sulanut. Jotkut koostumukseltaan graniittia muistuttavat magmat ovat eutektista tai kotektista sulaa ainetta, ja niit\xc3\xa4 voi muodostua, jos pieni tai suurikin osa maan kuoren aineksesta sulaa, tai my\xc3\xb6s sen osittain kiteytyess\xc3\xa4. Kun suurempi osa maankuoren aineksesta on sulanut, voi muodostua granitoideja kuten tonaliittia, granodioriittia ja montsoniittia, mutta niiden muodostuminen edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 muitakin mekanismeja.\n_START_SECTION_\nPrimaariset magmat\n_START_PARAGRAPH_\nKun kivi sulaa, syntyv\xc3\xa4 neste on primaarista sulaa ainetta. Primaarinen sula aine ei ole k\xc3\xa4ynyt l\xc3\xa4pi mit\xc3\xa4\xc3\xa4n eriytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 prosessia, ja sen koostumus on sama kuin alkuper\xc3\xa4isen kiven. Luonnosta l\xc3\xb6ydet\xc3\xa4\xc3\xa4n vain harvoin primaarista sulaa ainetta. Migmatiitin leukosomit ovat esimerkki primaarisesta sulasta aineesta. Maan vaipasta syntyneet primaariset sulat aineet ovat erityisen t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4, ja niit\xc3\xa4 sanotaan primitiiviseksi magmaksi. Selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 magmasarjan primitiivisen magman koostumus voidaan mallintaa Maan vaipan koostumus, josta magma on syntynyt, mik\xc3\xa4 on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 Maan vaipan kehityksen ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4miseksi.\n_START_SECTION_\nParentaaliset sulat aineet\n_START_PARAGRAPH_\nMiss\xc3\xa4 ei voi l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 primitiivista tai primaarista magma-ainesta, on usein hy\xc3\xb6dyllist\xc3\xa4 yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 tunnistaa parentaalinen sula aines. Parentaalinen sula aines on magmamuodostuma, jonka havaittu kemiallinen koostumus voidaan selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4 tuliper\xc3\xa4isen aineiden eriytymisen avulla. Sen ei tarvitse olla primitiivist\xc3\xa4 sulaa ainetta._NEWLINE_Esimerkiksi per\xc3\xa4kk\xc3\xa4isten basalttivirtojen oletetaan liittyv\xc3\xa4n toisiinsa. Seosta, josta ne voisivat muodostua sen osittain kiteytyess\xc3\xa4, sanotaan parentaaliseksi sulaksi aineeksi. Osittaisen kiteytymisen malleja voidaan muodostaa sen arvioimiseksi, ovatko kivet muodostuneet samasta parentaalisesta sulasta aineesta._NEWLINE_Kun suuri osa parentaalisesta aineesta on sulanut, muodostuu komatiittia ja pikriitti\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMagman j\xc3\xa4\xc3\xa4htyminen\n_START_PARAGRAPH_\nTunnetaan kaksi prosessia, jossa magma lakkaa olemasta: se voi purkautua maan pinnalle tulivuoren purkauksessa tai se voi kiteyty\xc3\xa4 Maan kuoreen tai vaippaan plutoniksi. Kummassakin tapauksessa magma-aines v\xc3\xa4hitellen j\xc3\xa4\xc3\xa4htyy ja muodostaa magmakivilajeja._NEWLINE_Kun magma j\xc3\xa4\xc3\xa4htyy, se alkaa muodostaa kiinteit\xc3\xa4 mineraaleja. Osa niist\xc3\xa4 asettuu magmas\xc3\xa4ili\xc3\xb6n pohjalle muodostaen kumulaatteja ja edelleen kerrosintruusioita. Magmas\xc3\xa4ili\xc3\xb6ss\xc3\xa4 hitaasti j\xc3\xa4\xc3\xa4htyv\xc3\xa4 magma j\xc3\xa4hmettyy lopulta tavallisesti magmakivilajeiksi kuten gabroksi, dioriitiksi tai graniitiksi sen koostumuksesta riippuen. Jos magma sen sijaan purkautuu maan pinnalle tulivuoresta, siit\xc3\xa4 syntyy tuliper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kivilajeja kuten basalttia, andesiittia ja ryoliittia, jotka vastaavat koostumukseltaan garboa, dioriittia ja graniittia.\n_START_SECTION_\nVulkanismi\n_START_PARAGRAPH_\nMagmaa, joka tulivuoren purkauksessa tulee maan pinnalle, sanotaan laavaksi. Laava j\xc3\xa4\xc3\xa4htyy ja kiinteytyy paljon nopeammin kuin maanalainen magma. Nopean j\xc3\xa4\xc3\xa4htymisen vuoksi kiteet eiv\xc3\xa4t voi kasvaa suuriksi eik\xc3\xa4 osa sulasta aineesta kiteydy lainkaan, vaan se j\xc3\xa4hmettyy vulkaaniseksi lasiksi. P\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa vulkaanisesta lasista koostuneita kivilajeja ovat obsidiaani, skoria ja hohkakivi._NEWLINE_Tulivuorenpurkauksissa ja niiden edell\xc3\xa4 haituvat aineet kuten hiilidioksidi ja vesi osittain poistuvat sulasta aineksesta prosessissa, jota sanotaan ekssoluutioksi. Magma, jossa on v\xc3\xa4h\xc3\xa4n vett\xc3\xa4, tulee yh\xc3\xa4 viskoosimmaksi. Jos ekssoluutiota tapahtuu suuressa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin magman liikkuessa yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in tulivuorenpurkauksen aikana, purkaus on yleens\xc3\xa4 r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysm\xc3\xa4inen.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila\n_START_PARAGRAPH_\nMiss\xc3\xa4 tahansa paineessa ja olipa kivilajin koostumus mik\xc3\xa4 tahansa, kiviaines alkaa sulaa, kun sen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 soliduspisteen. Maan kiinte\xc3\xa4ss\xc3\xa4 aineessa kivilajin l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t geoterminen gradientti ja kivess\xc3\xa4 tapahtuva radioaktiivinen hajoaminen. Geoterminen gradientti on keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 25\xc2\xa0\xc2\xb0C/km, mutta se vaihtelee arvosta 5\xe2\x80\x9310\xc2\xa0\xc2\xb0C/km valtameren syv\xc3\xa4nteiss\xc3\xa4 aina arvoon 30\xe2\x80\x9380\xc2\xa0\xc2\xb0C/km saakka valta\xc2\xadmerten keski\xc2\xadsel\xc3\xa4nteill\xc3\xa4 ja seuduilla, joissa on runsaasti tulivuoria.\n_START_SECTION_\nPaine\n_START_PARAGRAPH_\nKun magma siirtyy ylemm\xc3\xa4ksi ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4n aineen nosteen vaikutuksesta, sen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila alenee adiabaattisesti ohittaen sek\xc3\xa4 likviduksen ett\xc3\xa4 soliduksen. Lopulta se purkautuu maan pinnalle laavana._NEWLINE_Magma voi my\xc3\xb6s sulaa paineen pienentyess\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 sanotaan dekompressio\xc2\xadsulamiseksi.\n_START_SECTION_\nKoostumus\n_START_PARAGRAPH_\nSuuren kiviainesm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n koostumusta on yleens\xc3\xa4 hyvin vaikea muuttaa, ja niinp\xc3\xa4 se, sulaako aine tietyss\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilassa ja paineessa, riippuu p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa sen koostumuksesta. Kivilajin koostumukseen voidaan laskea my\xc3\xb6s siin\xc3\xa4 mahdollisesti olevat nestem\xc3\xa4iset ja kaasumaiset ainekset kuten vesi ja hiilidioksidi._NEWLINE_Nestem\xc3\xa4isten ja kaasumaisten faasien l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olo paineen alaisessa kivess\xc3\xa4 voi stabiloida sen sulan osuuden. Jos kivess\xc3\xa4 on vaikkapa vain 0,8% vett\xc3\xa4, sen sulamispiste voi aleta jopa 100\xc2\xa0\xc2\xb0C. Vastaavasti veden ja muiden haihtuvien ainesten poistuminen magmasta voi saada sen j\xc3\xa4hmettym\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Kaikki magmat sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t runsaasti silikaa eli piidioksidia. Magma sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kaasuja, jotka laajenevat sen noustessa. Mit\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n magmassa on silikaa, sit\xc3\xa4 hitaammin se virtaa, joten laajenevat kaasut j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t sen sis\xc3\xa4\xc3\xa4n. Paine kasvaa, kunnes kaasut purkautuvat ulos \xc3\xa4killisess\xc3\xa4, vaarallisessa r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksess\xc3\xa4. Niukemmin silikaa sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4 magma virtaa helpommin, joten kaasukuplat nousevat sen l\xc3\xa4pi ja pakenevat jokseenkin rauhallisesti.'