b'\n_START_ARTICLE_\nKustaa III\n_START_SECTION_\nVuoden 1772 hallitusmuoto\n_START_PARAGRAPH_\nUusi hallitusmuoto siirsi toimeenpano- ja nimitysvallan kuninkaalle. Aiemmin toimeenpanovaltaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt valtaneuvosto muuttui neuvoa-antavaksi hallintoelimeksi. My\xc3\xb6s budjettivalta siirtyi kuninkaalle, tosin h\xc3\xa4n joutui m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4v\xc3\xa4lein selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n valtakunnan rahojenk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4dyille. Uusille veroille oli saatava s\xc3\xa4\xc3\xa4tyjen suostumus._NEWLINE_Lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6valta jaettiin kuninkaan ja s\xc3\xa4\xc3\xa4tyjen kesken, eli molemmilla oli toisaalta aloiteoikeus uusiin s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ksiin, toisaalta mahdollisuus est\xc3\xa4\xc3\xa4 uusien s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6sten voimaantulo (ns. veto-oikeus). Valtiop\xc3\xa4ivien koollekutsumiseen oli oikeus vain kuninkaalla. Tuomiovalta annettiin valtaneuvostolle, jonka \xc3\xa4\xc3\xa4nestyksiss\xc3\xa4 kuninkaalla oli kaksi \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4._NEWLINE_Kustaa otti hallitusmuotoonsa runsaasti vaikutteita Kustaa II Aadolfin vuoden 1611 hallitsijanvakuutuksesta. Sanamuodoltaan hallitusmuoto oli monin paikoin hyvin tulkinnanvarainen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 saattoi johtua kiireellisest\xc3\xa4 laatimisaikataulusta, mutta tulkinnanvaraisuus saattoi my\xc3\xb6s olla tahallista. Kun syntyi ep\xc3\xa4selvyytt\xc3\xa4 jonkin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen tarkoituksesta, saattoi kuningas tulkita sen omalta kannaltaan parhain p\xc3\xa4in._NEWLINE_Vuoden 1772 hallitusmuoto muutti Ruotsin perustuslailliseksi monarkiaksi, jossa kuninkaalla oli hyvin vahva asema. Vaikka Kustaa lis\xc3\xa4sikin huomattavasti kuninkaan valtaa, oli h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 eurooppalaisiin virkaveljiins\xc3\xa4 verrattuna varsin vaatimaton asema. Esimerkiksi Ranskassa ja Preussissa kuningas oli ehdoton itsevaltias, jonka ei tarvinnut jakaa valtaansa kenenk\xc3\xa4\xc3\xa4n kanssa.\n_START_SECTION_\nKustaa III \xe2\x80\x93 valistunut hallitsija\n_START_PARAGRAPH_\nKustaa III oli monessa suhteessa hyvin edistyksellinen hallitsija. H\xc3\xa4n uudisti oikeuslaitosta lopettamalla kidutuksen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n kuulusteluissa. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s v\xc3\xa4hensi kuolemanrangaistuksen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. Uskonnollisissa asioissa h\xc3\xa4n oli suvaitsevainen: papiston enemmist\xc3\xb6n vastustuksesta huolimatta juutalaiset saivat vuonna 1782 oikeuden harjoittaa uskontoaan tietyiss\xc3\xa4 Ruotsin kaupungeissa._NEWLINE_Kulttuuriel\xc3\xa4m\xc3\xa4n kannalta Kustaa oli hyvin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 hallitsija. H\xc3\xa4n perusti vuonna 1773 kuninkaallisen oopperan, vuonna 1786 Ruotsin Akatemian ja vuonna 1788 kuninkaallisen draamateatterin. H\xc3\xa4n suosi erityisesti n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6taidetta, ja esiintyi itsekin n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4n\xc3\xa4. Kustaan kiinnostus arkkitehtuuriin ja sisustamiseen n\xc3\xa4kyy etenkin siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen mukaansa on nimetty kokonainen tyylisuunta, "kustavilaisuus"._NEWLINE_Enonsa Fredrik II Suuren tavoin Kustaa oli erityisen kiinnostunut ranskalaisesta kulttuurista ja puhui sujuvasti ranskaa. Mielenkiintoa riitti my\xc3\xb6s Suomen asioihin. On jopa v\xc3\xa4itetty, ettei yksik\xc3\xa4\xc3\xa4n Ruotsin hallitsija ole osoittanut niin paljon kiinnostusta Suomen kehitt\xc3\xa4miseen kuin Kustaa._NEWLINE_Kustaa vieraili ensimm\xc3\xa4isen kerran nykyisen Suomen alueella vuonna 1775. Vaasaan perustettiin tuolloin hovioikeus. Kustaan hallintokaudella perustettiin my\xc3\xb6s Tampereen (1779) ja Kuopion (1775) kaupungit, ja H\xc3\xa4meenlinna siirrettiin Kustaan aloitteesta linnan puolustusvarustusten tielt\xc3\xa4 nykyiselle paikalleen vuonna 1777._NEWLINE_Kustaa ei ollut kuitenkaan kiinnostunut valtiontalouteen liittyvist\xc3\xa4 asioista, joten h\xc3\xa4n delegoi vastuun niist\xc3\xa4 muille. Aluksi valtiontaloudesta vastasi Johan Liljencrantz. H\xc3\xa4n onnistui vakauttamaan valuutan arvon lunastamalla setelirahat pois liikenteest\xc3\xa4. Ruotsi siirtyi hopearahakantaan. Valtion tuloja yritettiin lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vuonna 1775 viinanpolttomonopoli valtiolle. Kansa kuitenkin jatkoi ahkerasti viinan kotipolttoa. Kun viranomaiset alkoivat sakottaa kotipolttajia ja takavarikoida viinapannuja, aiheutui t\xc3\xa4st\xc3\xa4 suurta katkeruutta, ja kuninkaan kansansuosio heikkeni. Kustaa rauhoitti tilanteen palauttamalla kotipoltto-oikeuden vuonna 1777._NEWLINE_Kustaalla oli my\xc3\xb6s huonot puolensa. H\xc3\xa4nen tunteellinen ja oikutteleva luonteensa teki politiikasta ep\xc3\xa4johdonmukaista. Kuninkaan tuhlaavaisuus heikensi vaarallisella tavalla valtiontaloutta. 1780-luvulla h\xc3\xa4n alkoi hallita yh\xc3\xa4 itsevaltaisemmin ja asetti virkanimityksiss\xc3\xa4 usein henkil\xc3\xb6kohtaiset mieltymyksens\xc3\xa4 p\xc3\xa4tevyyden edelle. Kuninkaan ymp\xc3\xa4rille kasvoi liehittelij\xc3\xb6iden ja juonittelijoiden verkosto, mik\xc3\xa4 heikensi valtionhallinnon toimivuutta. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s perui joitakin aiemmin tehtyj\xc3\xa4 edistyksellisi\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. Esimerkiksi vuoden 1774 painovapauslaki kavensi huomattavasti sananvapauden rajoja.\n_START_SECTION_\nPerhe-el\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKustaa avioitui vuonna 1766 tanskalaisen prinsessan Sofia Magdalenan kanssa. Kihloihin he olivat menneet jo viisivuotiaina. Avioliitosta tuli onneton, sill\xc3\xa4 Sofia Magdalena ei uskonnollisena ja ujona koskaan sopeutunut Kustaan eloisaan hoviin. Lis\xc3\xa4ksi Kustaan \xc3\xa4iti, leskikuningatar Loviisa Ulriika, joka oli vastustanut poikansa avioliittoa, teki parhaansa pilatakseen sen kokonaan._NEWLINE_Kustaan ja Sofia Magdalenan v\xc3\xa4linen kirjeenvaihto on arkistoitu Uppsalan yliopiston kirjastoon. Kustaa kohteli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n puolisoaan varoen, mutta suomalaisen hovitallimestari Adolf Fredrik Munckin avustamana puolisot l\xc3\xa4heniv\xc3\xa4t toisiaan. Liikkui tosin huhuja n\xc3\xa4iden kolmen jakamasta vuoteesta ja mahdollisuudesta, ett\xc3\xa4 Munck olisi kruununperillisen Kustaa Aadolfin is\xc3\xa4. My\xc3\xb6hempi historiankirjoitus on kuitenkin yleisesti vapauttanut Munckin isyysep\xc3\xa4ilyist\xc3\xa4 ja kuningasta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n kruununperillisen todellisena is\xc3\xa4n\xc3\xa4, vaikka esimerkiksi kuninkaan \xc3\xa4iti uskoikin muuta._NEWLINE_Kustaan toinen poika Kaarle Kustaa kuoli jo vauvai\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Pojan kuolema oli Kustaalle niin suuri j\xc3\xa4rkytys, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ei kyennyt osallistumaan hautajaisiin.\n_START_SECTION_\nKuningas murhataan\n_START_PARAGRAPH_\nKustaa III joutui hallintokautensa lopussa yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n tukea alemmilta s\xc3\xa4\xc3\xa4dyilt\xc3\xa4. Varsinkin talonpojat olivat hyvin kuningasmielisi\xc3\xa4. Tilanne oli Kustaan kannalta erikoinen. H\xc3\xa4n oli eritt\xc3\xa4in hienostunut ihminen, joka viihtyi oopperassa, tanssiaisissa ja naamiaisissa. H\xc3\xa4nen tukijansa puolestaan olivat maaseudun k\xc3\xb6yhiss\xc3\xa4 oloissa asuvia talonpoikia, joille kevytmielinen hoviel\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli t\xc3\xa4ysin vierasta._NEWLINE_Kustaan taipumus luottaa vain omiin suosikkeihinsa kasvoi h\xc3\xa4nen hallintokautensa loppua kohti, mik\xc3\xa4 her\xc3\xa4tti paljon katkeruutta vallasta syrj\xc3\xa4\xc3\xa4n joutuneissa aatelismiehiss\xc3\xa4. Vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirja johti lopulta kuninkaan ja aatelistoon t\xc3\xa4ydelliseen v\xc3\xa4lirikkoon. Tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myys kuninkaaseen kasvoi niin suureksi, ett\xc3\xa4 syntyi h\xc3\xa4nen murhaamiseensa t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 salaliitto. Siihen kuului noin sata miest\xc3\xa4, enimm\xc3\xa4kseen aatelisia. Osa salaliittolaisista toivoi, ett\xc3\xa4 kuninkaan murhan j\xc3\xa4lkeen voitaisiin palata aiempaan hallintoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa s\xc3\xa4\xc3\xa4dyt ja varsinkin aatelisto k\xc3\xa4ytti ylint\xc3\xa4 valtaa. Osa puolestaan oli mukana puhtaasti henkil\xc3\xb6kohtaisen kaunan vuoksi._NEWLINE_Murhaty\xc3\xb6n tekij\xc3\xa4ksi valikoitui kapteeni Jacob Johan Anckarstr\xc3\xb6m. H\xc3\xa4n ampui 16. maaliskuuta 1792 Kustaata kylkeen Tukholman oopperatalon naamiaisissa. Kuninkaan haavoja ei pidetty ensin hengenvaarallisina, mutta ammuksena k\xc3\xa4ytetty ruostunut rautanaula aiheutti kuolion, ja kuningas kuoli kaksi viikkoa my\xc3\xb6hemmin. Uudeksi kuninkaaksi tuli h\xc3\xa4nen alaik\xc3\xa4inen poikansa Kustaa IV Aadolf._NEWLINE_Salaliittolaiset eiv\xc3\xa4t saavuttaneet poliittisia tavoitteitaan, sill\xc3\xa4 kuninkaan murhaa pidettiin kansan keskuudessa raukkamaisena tekona. Kustaan luoma kuningasvaltainen hallintoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 j\xc3\xa4i voimaan. Koska Kustaa IV Aadolf oli alaik\xc3\xa4inen, valta siirtyi Kustaa III:n veljelle, S\xc3\xb6dermanlannin herttua Kaarlelle, joka syrj\xc3\xa4ytti Kustaa III:n suosikit laillisuuden rajoja hiponein keinoin oman suosikkinsa vapaaherra Gustaf Adolf Reuterholmin avulla._NEWLINE_Kustaa III:n murha sai paljon huomiota my\xc3\xb6s ulkomailla. Kustaa oli ollut jyrk\xc3\xa4sti Ranskan vallankumousta vastaan, ja oli jopa laatinut kunnianhimoisia suunnitelmia siit\xc3\xa4, miten h\xc3\xa4nen avustuksellaan vanha hallinto palautettaisiin Ranskaan._NEWLINE_Paljon my\xc3\xb6hemmin, 1850-luvulla, italialainen Giuseppe Verdi s\xc3\xa4velsi oopperan nimelt\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dNaamiohuvit\xe2\x80\x9d, joka perustuu v\xc3\xa4lj\xc3\xa4sti Kustaa III:n murhaan.'