b'\n_START_ARTICLE_\nJokiniemi\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nJokiniemi on saanut nimens\xc3\xa4 sijainnistaan Keravanjoen mutkan muodostamalla niemell\xc3\xa4. Keskell\xc3\xa4 Jokinieme\xc3\xa4 on Winterinm\xc3\xa4ki, joka on osa Hiekkaharjun matalaa harjusel\xc3\xa4nnett\xc3\xa4, mutta muutoin alue on alavaa jokilaaksoa. Alueella on asuttu jo 3\xc2\xa0000\xe2\x80\x932\xc2\xa0600 vuotta ennen ajanlaskun alkua, jolloin siell\xc3\xa4 sijaitsi merenlahden ranta. Jokiniemest\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydetyll\xc3\xa4 muinaisella asuinpaikalla on suoritettu arkeologisia kaivauksia.\n_START_SECTION_\nArkeologinen kaivausalue\n_START_PARAGRAPH_\nJokiniemen asuin- ja kauppapaikka on Etel\xc3\xa4-Suomen merkitt\xc3\xa4vin ja laajin kivikautinen asuinpaikka, josta on tehty runsaasti l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4, muun muassa hieno nuolenk\xc3\xa4rki, jonka valmistuspaikka on viel\xc3\xa4 ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4. Paikalla on tehty harrastajien tekemi\xc3\xa4 kaivauksia tiedekeskus Heurekan ohjauksessa._NEWLINE_Jokiniemen arkeologiselta kaivausalueelta l\xc3\xb6ydettiin 2014 savifiguuri, joka on s\xc3\xa4ilynyt l\xc3\xa4hes kokonaisena ja n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 siki\xc3\xb6lt\xc3\xa4. Arkeologi Jan Fastin mukaan Jokiniemen savifiguuri edustaa kampakeraamisen kulttuurin uskomusmaailmaa, ja kohosi l\xc3\xb6ydytty\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen kansallismuseon t\xc3\xa4t\xc3\xa4 aikakautta esittelev\xc3\xa4n esineist\xc3\xb6n kolmen k\xc3\xa4rkeen. Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyi toinen, samantapainen hahmo. Figuurit on ajoitettu noin kuudentuhannen ik\xc3\xa4isiksi  kivikauden puoliv\xc3\xa4liin.\n_START_SECTION_\nHistoriallinen aika\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Tikkurilaa Keravanjoki laskee voimakkaasti ja muuttuu Tikkurilankoskeksi. Koskeen perustettiin mylly vuonna 1757. Vuonna 1862 valmistui p\xc3\xa4\xc3\xa4rata Tikkurilaan, mik\xc3\xa4 lis\xc3\xa4si alueen teollistumista. Samana vuonna myllyn yhteyteen rakennettiin \xc3\xb6ljynpuristamo, ja joitakin vuosia my\xc3\xb6hemmin vernissakeitt\xc3\xa4m\xc3\xb6. Vernissatehdas valmistui vuonna 1913, edellisvuonna palaneen \xc3\xb6ljytehtaan seuraajaksi. Ajan kuluessa kehittyi maali- ja lakkatehdas Tikkurilan V\xc3\xa4ritehtaat Oy, nykyinen Tikkurila Oy. Radan varressa sijainneet vanhat V\xc3\xa4ritehtaan rakennukset purettiin 1980-luvulla, ja tehdas toimii nykyisin Keravanjoen toisella puolella Kuninkaalassa. J\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 on yh\xc3\xa4 vernissatehtaan punatiilinen rakennus, joka toimii nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n monitoimitalo Vernissana. Jokiniemess\xc3\xa4 toimi vuosina 1928\xe2\x80\x931984 my\xc3\xb6s Gr\xc3\xb6nbergin lyijyvalkoistehdas ja lyijysulatto, joka j\xc3\xa4tti j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 pahan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ongelman: tehtaan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4 jouduttiin kuorimaan pois lyijyn saastuttama pintamaata vuodesta 2000 l\xc3\xa4htien ennen kuin alueelle voitiin rakentaa asuintaloja. Tehtaan tontin pintamaa puhdistettiin vuonna 2004, ja on ollut sen j\xc3\xa4lkeen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 joutomaana. Alueelle on rakennettu toimitiloja tai julkisia rakennuksia vuodesta 2008 l\xc3\xa4htien. Vuonna 2012 annettiin suositus siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 tehtaan tontilla ei kasvatettaisi sy\xc3\xb6t\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kasviksia._NEWLINE_Kahden suuren teollisuuslaitoksen vastapainona Jokiniemess\xc3\xa4 toimi 1900-luvun alusta 1980-luvulle asti my\xc3\xb6s valtion Maatalouden tutkimuskeskuksen p\xc3\xa4\xc3\xa4toimipiste, joka joutui lopulta siirtym\xc3\xa4\xc3\xa4n Jokioisiin Etel\xc3\xa4-H\xc3\xa4meeseen, kun koepeltojen viljely ja karjanhoito keskell\xc3\xa4 kasvavaa kaupunkia tuli mahdottomaksi. Tutkimuskeskuksen entiset konttorirakennukset, laboratoriot ja ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en asuintalot edustavat muun muassa jugendia ja funktionalismia ja muodostavat rakennushistoriallisesti arvokkaan suojellun kokonaisuuden. Presidentti Relander asui toisessa jugend-rakennuksista toimiessaan Maanviljelystaloudellisen koelaitoksen assistenttina vuosina 1907\xe2\x80\x931917. Rakennuksessa toimii nyt Metlan kirjasto, sauna, kokous- ja vierastiloja sek\xc3\xa4 kes\xc3\xa4sunnuntaisin Relander-museo. Jugend-rakennukset on suunnitellut arkkitehti H. R. Helin._NEWLINE_MTT:lt\xc3\xa4 vapautuneissa rakennuksissa on toiminut vuodesta 1981 l\xc3\xa4htien Mets\xc3\xa4ntutkimuslaitos, joka on rakennuttanut 1964 valmistuneeseen Osmo Siparin suunnittelemaan laitosrakennukseen uuden toimistosiiven sek\xc3\xa4 keskuslaboratorion. Kasvintuotannon tarkastuskeskuksen (KTTK) maatalouskemian osasto toimi arkkitehti Erkki Huttusen suunnittelemassa vuonna 1938 valmistuneessa laitosrakennuksessa vuoteen 2006 saakka, jolloin se muutti Viikin kampukselle laitoksen yhdistyess\xc3\xa4 Eviraan. Rakennus remontoitiin laboratorioista toimistoiksi, ja vuonna 2008 Metlan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudun toiminnot siirtyiv\xc3\xa4t kokonaan Jokinemeen. Aluetta hallinnoi Kapiteeli Oy.\n_START_SECTION_\nAsutus ja palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nJokiniemi, joka sijaitsee vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 Tikkurilaa radan it\xc3\xa4puolella, on k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 osa Tikkurilan keskustataajamaa. Kaupunginosassa on K-Market, joka sijaitsee Tikkurilan rautatieaseman vieress\xc3\xa4. Ns. Jokiniemen koulukampukseen kuuluvat Jokiniemen yhten\xc3\xa4iskoulu (yl\xc3\xa4- ja alakoulu), Tikkurilan lukio ja Hiekkaharjun ammattioppilaitos (virallisesti Vantaan ammattiopisto Varian Tennistien toimipiste). Lis\xc3\xa4ksi alueella on Vantaan suurin ruotsinkielinen peruskoulu Dickursby skola. Kaupunginosassa sijaitsee my\xc3\xb6s Tikkurilan alueen p\xc3\xa4\xc3\xa4urheilukentt\xc3\xa4 Hiekkaharjun urheilukentt\xc3\xa4, Hiekkaharju Golfin golfkentt\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 useita urheiluhalleja Tennistien varrella. Entisess\xc3\xa4 Maatalouden tutkimuskeskuksen navettarakennuksessa, Navethaliassa, toimii paikallinen harrastajateatteri Vantaan N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6. Valtio on rakentanut Jokiniemeen 1990-luvulla Mets\xc3\xa4hallituksen ja Keskusrikospoliisin uudet toimitalot._NEWLINE_Jokiniemen vanhinta asutusta ovat maatilojen p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennukset Navethalian l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 vanhat omakotitalot Hiekkaharjun aseman kupeessa. Alueen kerrostaloista vanhimpia ovat Satom\xc3\xa4en tornitalot ja Hiekkaharjun aseman yksin\xc3\xa4inen tornitalo, jotka on rakennettu 1950-luvulla. _NEWLINE_1960-luvulta l\xc3\xa4htien, erityisesti 1990- ja 2000-luvuilla, alueelle on rakennettu runsaasti kerrostaloja l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vuokra-asunnoiksi, viime aikoina my\xc3\xb6s omistusasunnoiksi. Asunnot ovat pienehk\xc3\xb6j\xc3\xa4, opiskelijoiden suosiossa, ja Jokiniemen HOAS onkin s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n suurimpia asuntokohteita. Jokiniemen v\xc3\xa4est\xc3\xb6rakenne onkin melko nuorta. Tikkurilan viereist\xc3\xa4, yh\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4lti rakentamatonta aluetta pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n voimakkaasti sen hyv\xc3\xa4n sijainnin takia. Tikkurilan aseman vieress\xc3\xa4 kohoaa jo esimerkiksi moderni 12-kerroksinen asuinkerrostalo nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Vantaan Majakka. Se on Jokiniemen korkein rakennus ja Tikkurilan taajaman toiseksi korkein rakennus.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nJokiniemi rajoittuu l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4rataan. Jokinieme\xc3\xa4 palvelevat Tikkurilan ja Hiekkaharjun asemat. Tikkurilassa pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4t kaikki l\xc3\xa4hijunat ja kaukojunat. Hiekkaharjussa pys\xc3\xa4htyv\xc3\xa4t Keravalle kulkevat K- ja N-junat, Riihim\xc3\xa4elle suuntaava T-juna sek\xc3\xa4 Keh\xc3\xa4radan I- ja P-junat._NEWLINE_Tikkurilan terminaali on Vantaan linja-autoliikenteen solmukohtia tarjoten hyv\xc3\xa4t yhteydet kaikkialle kaupunkiin. Jokiniemen l\xc3\xa4pi menev\xc3\xa4t Vantaan linjat 562, 562N ja 712 sek\xc3\xa4 seutulinjat 724, 724N ja 736N. Tikkurilantie, Urheilutie, Jokiniementie ja keskener\xc3\xa4inen Valkoisenl\xc3\xa4hteentie ovat kaupunginosan p\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4yl\xc3\xa4t. Jokiniementien Keravanjoen ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 silta avattiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 8. marraskuuta 2006, jolloin yhteys Jokiniemest\xc3\xa4 Heidehofintielle ja edelleen Keh\xc3\xa4 III:lle helpottui. Jokiniemenkujalta Maanviljelij\xc3\xa4nkujalle johtava kevyen liikenteen reitti on nimetty Reissu-Lassin poluksi alueella asuneen presidentti Relanderin mukaan.'