b'\n_START_ARTICLE_\nLouis Daguerre\n_START_SECTION_\nNuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nLouis-Jacques-Mand\xc3\xa9 Daguerre syntyi vuonna 1787 Cormeilles-en-Parisis\xe2\x80\x99ssa. H\xc3\xa4nen varhaisel\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ja koulutuksestaan tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, mutta ty\xc3\xb6uransa h\xc3\xa4n aloitti veronker\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4. H\xc3\xa4n siirtyi kuitenkin pian arkkitehdin oppipojaksi ja 16-vuotiaana aloitti kohtausmaalarina ja lavastajana. Daguerre toimi 1819\xe2\x80\x931822 lavastajana Pariisin oopperassa, jonne h\xc3\xa4n maalasi valtavia taustakulisseja ja suunnitteli valaistuksia. Tuona aikana Daguerre teki ensimm\xc3\xa4iset keksint\xc3\xb6ns\xc3\xa4 kehitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n dioraamoja. Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Charles Marie Boutonin kanssa h\xc3\xa4n maalasi valtavia kuvia kuuluisista tapahtumista l\xc3\xa4pikuultavalle paperille. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n sijoitti kuvan ymp\xc3\xa4rille valoja, joiden avulla pystyi luomaan esimerkiksi s\xc3\xa4\xc3\xa4tilanmuutoksia ja vuorokaudenvaihtelua. Daguerre suunnitteli kohtauksia, joissa oli lis\xc3\xa4ksi mukana n\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja musiikkia._NEWLINE_Daguerren tekem\xc3\xa4t dioraamat olivat suurit\xc3\xb6isi\xc3\xa4, ja h\xc3\xa4n alkoi siksi mietti\xc3\xa4, voisiko tapahtumia toistaa tarkasti jollakin muulla tavalla. Daguerre oli 1820-luvun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 etsinyt tapoja tallettaa camera obscuran kuvaa. H\xc3\xa4n aloitti vuonna 1829 yhteisty\xc3\xb6n Nic\xc3\xa9phore Ni\xc3\xa9pcen kanssa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli pyrkinyt ratkaisemaan valon ja kemian avulla pysyvien kuvien valmistamista. H\xc3\xa4n oli jo saavuttanutkin alkeellisia tuloksia 1826. Daguerre ja Ni\xc3\xa9pce eiv\xc3\xa4t olleet viel\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xa4neet k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6list\xc3\xa4 ratkaisua vuonna 1833, jolloin Ni\xc3\xa9pce kuoli.\n_START_SECTION_\nDagerrotypian kehitt\xc3\xa4minen\n_START_PARAGRAPH_\nNi\xc3\xa9pcen poika Isidore auttoi Daguerrea is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kuoleman j\xc3\xa4lkeen. Pari vuotta my\xc3\xb6hemmin Daguerre keksi, miten valokuvauslevyille pystyi paremmin elohopean avulla tallettamaan kuvia. Historioitsijat eiv\xc3\xa4t tied\xc3\xa4 tarkalleen, miten Daguerre keksi elohopean merkityksen, mutta tunnetun tarinan mukaan kaapissa rikkoutuneesta l\xc3\xa4mp\xc3\xb6mittarista h\xc3\xb6yrystynyt elohopea olisi saanut aikaan kuvia levyille. Daguerren kuvanvalmistusmenetelm\xc3\xa4 oli moniosainen. Ensin h\xc3\xa4n otti kuparilevyn, p\xc3\xa4\xc3\xa4llysti sen hopealla ja k\xc3\xa4sitteli sit\xc3\xa4 jodih\xc3\xb6yryll\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 sai aikaan valolle herk\xc3\xa4n hopeajodidin muodostumisen. Sitten h\xc3\xa4n otti kuvan, antoi valotetun levyn altistua kuumalle elohopeah\xc3\xb6yrylle ja lopuksi k\xc3\xa4sitteli kuvan suolalla._NEWLINE_Daguerre oli vasta 1838 valmis esittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n uutta keksint\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n valituille taiteilijoille ja tieteilij\xc3\xb6ille. H\xc3\xa4nen tavoitteenaan oli l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 sijoittajia. T\xc3\xa4htitieteilij\xc3\xa4 ja valtiomies Fran\xc3\xa7ois Arago oli Daguerren tunnetuimpia tukijoita sek\xc3\xa4 Ranskan tiedeakatemiassa ett\xc3\xa4 edustajainhuoneessa. Daguerre esitti keksint\xc3\xb6ns\xc3\xa4 7. tammikuuta 1839 tiedeakatemiassa. Arago esitti pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Ranskan hallitukselle keksinn\xc3\xb6n oikeuden hankkimista ja sen antamista yleiseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n taiteen ja tieteen tukemiseksi. Hallitus asetti 15. kes\xc3\xa4kuuta taiteilija Paul Delarochen johtaman komission tutkimaan Aragon ehdotusta. Komissio tuki ehdotusta yksimielisesti._NEWLINE_Ranskan tiedeakatemia hankki oikeudet dagerrotypiaan, ja palkkioksi Daguerre sai kunnialegioonan arvomerkin ja 6\xc2\xa0000 frangin vuotuisen el\xc3\xa4kemaksun. Daguerre palasi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen maalaustaiteen pariin. H\xc3\xa4n j\xc3\xa4i pitk\xc3\xa4lle el\xc3\xa4kkeelle ja kuoli Bry-sur-Marnessa 1851.'