b'\n_START_ARTICLE_\nPeilitesti\n_START_PARAGRAPH_\nPeilitesti (engl. mirror self-recognition test, MSR) on Gordon Gallupin kehittelem\xc3\xa4 testi, jolla tutkitaan voivatko el\xc3\xa4imet tunnistaa itsens\xc3\xa4 peilikuvastaan. Testi tunnetaan my\xc3\xb6s kehityspsykologiassa lapsen kehityst\xc3\xa4 kuvastavana mittarina. Klassisessa esimerkiss\xc3\xa4 testin kohteena olevan yksil\xc3\xb6n kasvoihin tai muualle yksil\xc3\xb6lle suoraan n\xc3\xa4kym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n paikkaan sijoitetaan v\xc3\xa4rik\xc3\xa4s t\xc3\xa4pl\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen seurataan, yritt\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xb6 yksil\xc3\xb6 poistaa sen tai v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n koskettaa sit\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 osoittaisi, ett\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6 tunnistaa peiliss\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4n hahmon olevan se itse. Yli 18-kuukautisten ihmislasten, ihmisapinoiden (paitsi gorilloiden), harakan ja ainakin yhden aasiannorsun (kolmesta kokeessa olleesta) on havaittu l\xc3\xa4p\xc3\xa4isev\xc3\xa4n testin. Pullokuonodelfiinin ja miekkavalaan on tulkittu my\xc3\xb6s l\xc3\xa4p\xc3\xa4isev\xc3\xa4n testin. Joidenkin ihmisten kanssa paljon tekemisiss\xc3\xa4 olleiden gorillayksil\xc3\xb6iden on kuitenkin havaittu l\xc3\xa4p\xc3\xa4isev\xc3\xa4n peilitestin._NEWLINE_Behavioristit ovat kyenneet kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n MSR-testin ehdollistamisella. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kokeessa kyyhkyset opetettiin nokkimaan peilist\xc3\xa4 n\xc3\xa4kemi\xc3\xa4\xc3\xa4n itseens\xc3\xa4 sijoitettuja t\xc3\xa4pli\xc3\xa4 ruokapalkintojen avulla. Koetta ei kyetty toistamaan eik\xc3\xa4 kyyhkynen ole ikin\xc3\xa4 l\xc3\xa4p\xc3\xa4issyt testi\xc3\xa4 ilman koulutusta._NEWLINE_Testi suoritetaan yleens\xc3\xa4 niin, ett\xc3\xa4 toisaalle yksil\xc3\xb6\xc3\xb6n sijoitetaan samanlainen mutta peiliss\xc3\xa4 n\xc3\xa4kym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4st\xc3\xa4 materiaalista valmistettu t\xc3\xa4pl\xc3\xa4, sen varmistamiseksi, ettei testin kohde reagoi pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n tuntoaistin antamiin \xc3\xa4rsykkeisiin._NEWLINE_L\xc3\xa4nsimaisista ihmislapsista 50\xc2\xa0% tunnistaa itsens\xc3\xa4 peilist\xc3\xa4 18 kuukauden i\xc3\xa4ss\xc3\xa4. 20\xe2\x80\x9324 kuukauden i\xc3\xa4ss\xc3\xa4 65\xc2\xa0% l\xc3\xa4p\xc3\xa4isee testin. Psykoanalyytikko Jacques Lacan kutsui t\xc3\xa4t\xc3\xa4 peilivaiheeksi._NEWLINE_Peilitestin on todettu korreloivan vahvasti sen kanssa, ett\xc3\xa4 lapsi ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 esineiden olevan edelleen olemassa, vaikka ne on piilotettu (object permanence)._NEWLINE_Edelleen on v\xc3\xa4itelty siit\xc3\xa4 merkitseek\xc3\xb6 kyky tunnistaa itsens\xc3\xa4 peilikuvastaan tietoisuutta itsest\xc3\xa4. Tietoisuuden vaikean ongelman kannattajat ovat vastanneet testin tuloksiin katsomalla, ett\xc3\xa4 peilitesti osoittaa vain sen, ett\xc3\xa4 joillakin el\xc3\xa4imill\xc3\xa4 on tarpeeksi kognitiivisia kykyj\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ns\xc3\xa4 mallintamiseen, mutta se ei osoita fenomenaalisen tietoisuuden olemassaoloa itse\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Peilitesti\xc3\xa4 on kritisoitu sittemmin puutteelliseksi, koska min\xc3\xa4k\xc3\xa4sityksen on havaittu olevan vahvasti kulttuurisidonnainen, ja testin toimivan erityisesti l\xc3\xa4nsimaisilla lapsilla. Osaa testatuista yksil\xc3\xb6ist\xc3\xa4 kasvoihin sijoitettu merkint\xc3\xa4 ei ilmeisesti h\xc3\xa4irinnyt tai kiinnostanut niin, ett\xc3\xa4 olisivat esimerkiksi koskettaneet sit\xc3\xa4 useasti tai yritt\xc3\xa4neet poistaa sit\xc3\xa4, joka testiss\xc3\xa4 on merkityksellist\xc3\xa4. L\xc3\xa4hesk\xc3\xa4\xc3\xa4n kaikki lapsista (ja el\xc3\xa4imist\xc3\xa4), joilla katsotaan jo olevan k\xc3\xa4sitys itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n yksil\xc3\xb6in\xc3\xa4, eiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4p\xc3\xa4ise koetta. Esimerkiksi Fid\xc5\xbeill\xc3\xa4 ja Keniassa monet kuusivuotiatkaan lapset eiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4p\xc3\xa4ise testi\xc3\xa4. Testin toimivuutta on ep\xc3\xa4ilty my\xc3\xb6s joillain el\xc3\xa4inlajeilla kuten koirilla, joilla haju ja kuulo ovat t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 aisteja, mutta n\xc3\xa4k\xc3\xb6 ei ole v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 yht\xc3\xa4 keskeisess\xc3\xa4 asemassa.'