b'\n_START_ARTICLE_\nZ\xc3\xa9l\xc3\xa9 Agricola\n_START_PARAGRAPH_\nZ\xc3\xa9l\xc3\xa9 Christina Agricola (24. hein\xc3\xa4kuuta 1838 Helsinki \xe2\x80\x93 27. toukokuuta 1925 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari ja yksi suomalaisen maalaustaiteen varhaisista naispuolisista edustajista._NEWLINE_Z\xc3\xa9l\xc3\xa9 Agricolan is\xc3\xa4 oli kamreeri Carl Robert Agricola, joka toimi muun muassa senaatin kamarikirjurina ja Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4ninrahastonhoitajana, mutta kuoli tytt\xc3\xa4ren ollessa vain kymmenvuotias. \xc3\x84iti Antoinette Augusta von Numers oli kotoisin Otaniemen kartanosta Espoosta ja Z\xc3\xa9l\xc3\xa9n taiteellisuus ilmeisesti periytyi juuri \xc3\xa4idin suvulta, sill\xc3\xa4 my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen serkkunsa Victorine Nordenswan oli taiteellisesti eritt\xc3\xa4in lahjakas.\n_START_SECTION_\nOpiskelu ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4nvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nZ\xc3\xa9l\xc3\xa9 Agricola k\xc3\xa4vi Elisabeth Blomqvistin ruotsinkielist\xc3\xa4 tytt\xc3\xb6koulua Helsingiss\xc3\xa4 ja matrikkelitietojen mukaan h\xc3\xa4n aloitti taideopintonsa Suomen Taideyhdistyksen 1848 perustetussa piirustuskoulussa. Alkuopintojen oletetaan ajoittuvan 1850-luvulle, mutta varmaa tietoa t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei ole. Vaikka Agricola debytoi taiteilijana 1858, h\xc3\xa4n jatkoi opintojaan viel\xc3\xa4 kahden vuoden ajan Tukholmassa 1860\xe2\x80\x931862. H\xc3\xa4nen on v\xc3\xa4itetty opiskelleen my\xc3\xb6s Tukholman taideakatemiassa, mutta tieto ei voi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 paikkaansa, sill\xc3\xa4 naiset eiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 tuolloin p\xc3\xa4\xc3\xa4sseet Tukholman akatemiaan vaan saattoivat opiskella Tukholmassa ainoastaan yksityisoppilaina._NEWLINE_Agricolan taiteilijanura oli vasta p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt alkuun, kun h\xc3\xa4n kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1863 meni naimisiin serkkunsa Hugo Kasimir Nordenswanin, Victorine Nordenswanin veljen kanssa._NEWLINE_Hugo Nordenswan oli insin\xc3\xb6\xc3\xb6riupseeri ja toimi L\xc3\xa4nsi-H\xc3\xa4meen piiri-insin\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4 ja vesirakennuslaitoksen yli-insin\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4. Nordenswaneille syntyi parin vuoden v\xc3\xa4lein seitsem\xc3\xa4n lasta, joista toinen tyt\xc3\xa4r Marta kuoli kuukauden ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Perhe n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 muuttaneen tihe\xc3\xa4sti. Esikoisen Johan Robert Hugon syntyess\xc3\xa4 he asuivat Heinolassa, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen Hugo Nordenswan osti Hattulasta Hurttalan kyl\xc3\xa4n Hern\xc3\xa4isen eli H\xc3\xa4rren\xc3\xa4sin tilan. Siit\xc3\xa4kin h\xc3\xa4n kuitenkin luopui pian ja osti tilalle muutamaksi vuodeksi Katinalan kyl\xc3\xa4n Inkalan ja lopulta 1888 h\xc3\xa4n hankki omistukseensa Torholan Mattilan Hausj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4. Siit\xc3\xa4 tuli perheen koti ja tila siirtyi sittemmin nuorimmalle pojalle Henrik Hugolle. Lasten ohella Z\xc3\xa9l\xc3\xa9 huolehti my\xc3\xb6s leski\xc3\xa4idist\xc3\xa4\xc3\xa4n, joka kuoli heid\xc3\xa4n luonaan Mattilassa 1901._NEWLINE_Suurperheen \xc3\xa4itin\xc3\xa4 Z\xc3\xa9l\xc3\xa9 Agricola joutui vastaamaan ty\xc3\xb6l\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 taloudesta eik\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 pystynyt pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n yll\xc3\xa4 taiteilijanammattia \xe2\x80\x93 eik\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 olisi edes pidetty sopivana. Kahdelle h\xc3\xa4nen tytt\xc3\xa4rist\xc3\xa4\xc3\xa4n taiteesta kuitenkin tuli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 osa el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Karinista tuli taiteilija ja piirustuksenopettaja ja my\xc3\xb6s arkkitehti Carl Lindgrenin kanssa avioitunut Marta harrasti maalaamista.\n_START_SECTION_\nTaiteellinen tuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nAgricolan opettajina toimi muun muassa kaksi sen ajan arvostettua mestaria, J. C. Boklund ja J. F. H\xc3\xb6ckert, jotka edustivat saksalaisvaikutteista, ihanteellista romantiikkaa. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n suuntaukseen liittyy my\xc3\xb6s Agricolan maalaustuotanto. Tukholman ajalta on s\xc3\xa4ilynyt esimerkiksi pienehk\xc3\xb6 henkil\xc3\xb6harjoitelma Maalaispoika, joka on teknillisesti jo varsin varmaa ty\xc3\xb6t\xc3\xa4. V\xc3\xa4h\xc3\xa4isest\xc3\xa4 ajalle ominaisesta idealisoinnista huolimatta teos on k\xc3\xa4sitelty raikkaan realistisesti. Maalaustapa muistuttaa Agricolan serkun Victorine Nordenswanin tyyli\xc3\xa4, ja mahdollista onkin, ett\xc3\xa4 he opiskelivat Tukholmassa yhdess\xc3\xa4 ja heill\xc3\xa4 oli samat opettajat._NEWLINE_Z\xc3\xa9l\xc3\xa9 Agricolan taiteellisen ty\xc3\xb6n debyytti oli vuonna 1858. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pidettiin hyvin lupaavana taiteilijana ja h\xc3\xa4net palkittiin kotimaassa kahtena per\xc3\xa4kk\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vuonna 1859 ja 1860 toisella palkinnolla nuorille taiteilijoille tarkoitetussa dukaattikilpailussa. H\xc3\xa4n kuului niihin naisiin, jotka l\xc3\xa4hettiv\xc3\xa4t vuosin\xc3\xa4yttelyihin alkuper\xc3\xa4isteoksia kopioiden sijaan ja ne harvat ty\xc3\xb6t, joita h\xc3\xa4nelt\xc3\xa4 tunnetaan, osoittavat huomattavaa taiteellista lahjakkuutta. Suomen taideyhdistyksen kev\xc3\xa4\xc3\xa4n 1861 n\xc3\xa4yttelyst\xc3\xa4 ostettiin kaksi h\xc3\xa4nen maalaustaan, vaikka suurin osa maalauksista j\xc3\xa4i ostamatta taideyhdistyksen heikon rahatilanteen vuoksi._NEWLINE_Agricolan teos Tirolilaistytt\xc3\xb6 (1860) oli mukana Ateneumissa lokakuusta 1996 helmikuuhun 1997 pidetyss\xc3\xa4 n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 Muisto, Suomen Taideyhdistys 150 vuotta.'