b'\n_START_ARTICLE_\nHannunvaakuna\n_START_PARAGRAPH_\nHannunvaakuna (\xe2\x8c\x98) eli k\xc3\xa4p\xc3\xa4likk\xc3\xb6 on symboli, jota on perinteisesti k\xc3\xa4ytetty koristeluun monessa maailman kolkassa, etenkin Pohjois-Euroopassa ja Virossa. Suomessa on ollut tapana maalata merkki talon tai ladon sein\xc3\xa4\xc3\xa4n suojaamaan rakennuksen asukkeja huonolta onnelta ja pahoilta hengilt\xc3\xa4. Se my\xc3\xb6s kaiverrettiin usein puisiin esineisiin, kuten lusikoihin tai juustolautoihin. K\xc3\xa4p\xc3\xa4likk\xc3\xb6\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s kirjontakuviona, riipuksissa ja soljissa. Vanhin tunnettu suomalainen hannunvaakuna on kaiverrettu noin vuoden 1000 paikkeilla sukseen._NEWLINE_Suomen Kotiseutuliitto ehdotti 1950-luvulla hannunvaakunan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 kulttuurimuistomerkkien symbolina. 1960-luvulla se otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Pohjoismaissa n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4 kuvaavana liikennemerkkin\xc3\xa4, ja nykyisin se on levinnyt kansainv\xc3\xa4liseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Merkki\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s Kalevala Korun tuotteissa kuten riipuksissa, Apple Macintoshin komenton\xc3\xa4pp\xc3\xa4imen\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 suomalaisissa pennin (vuodesta 1963 vuoteen 1979) ja viiden pennin kolikoissa (1963\xe2\x80\x931990). Ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n samanlaiset, mutta markka-arvoiset kolikot olivat k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 1952\xe2\x80\x931962._NEWLINE_Hannunvaakunan nimi tulee kristillisest\xc3\xa4 pyhimyksest\xc3\xa4 Pyh\xc3\xa4st\xc3\xa4 Johanneksesta, mutta merkin alkuper\xc3\xa4 on esikristillinen.'