b'\n_START_ARTICLE_\nZachris Topelius\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nZachris Topelius syntyi Kuddn\xc3\xa4sin tilalla l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Uuttakaarlepyyt\xc3\xa4 vuonna 1818. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri ja kansanrunouden ker\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 Zacharias Topelius vanhempi ja \xc3\xa4itins\xc3\xa4 varakas kauppiaantyt\xc3\xa4r Catharina Sofia Calamnius. H\xc3\xa4nen isois\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli kirkkomaalari Mikael Toppelius._NEWLINE_Topelius oli Oulun triviaalikoulun oppilas 1829\xe2\x80\x931832 ja kirjoitti ylioppilaaksi Helsingiss\xc3\xa4 J. L. Runebergin yksityisoppilaana 1833. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n aloitti opintonsa Helsingin yliopistossa, jossa h\xc3\xa4net promovoitiin maisteriksi 1840 ja tohtoriksi vuonna 1847. Vuonna 1841 Topelius tuli Helsingfors Tidningar -lehden toimittajaksi ja lehden levikki alkoi pian nousemaan. Topelius oli toimittamassa lehte\xc3\xa4 vuoteen 1860 asti. Vuonna 1854 h\xc3\xa4net nimitettiin Helsingin yliopiston Suomen historian ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4iseksi henkil\xc3\xb6kohtaiseksi professoriksi, vuonna 1863 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Suomen, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Pohjoismaiden historian professori ja vuonna 1876 yleisen historian professori, jossa virassa h\xc3\xa4n toimi vuoteen 1878 asti. Vuosina 1875\xe2\x80\x931878 Topelius oli my\xc3\xb6s yliopiston rehtori. Vuonna 1870 h\xc3\xa4n oli perustamassa Suomen ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 el\xc3\xa4insuojeluyhdistyst\xc3\xa4 Maj F\xc3\xb6reningeni\xc3\xa4, jonka t\xc3\xa4rkein suojelukohde olivat pikkulinnut._NEWLINE_Zachris Topelius oli naimisissa vuodesta 1846 l\xc3\xa4htien vaimon kuolemaan saakka Maria Emilia Lindqvistin (1821\xe2\x80\x931885) kanssa, jonka is\xc3\xa4 oli uusikaarlepyyl\xc3\xa4inen kauppias ja raatimies Isak Lindqvist. Heill\xc3\xa4 oli kuusi lasta, Toini, Aina ja Eva, Rafael, Mikael ja Rosa, joista kolme viimeksi mainittua kuolivat jo nuorina. Lapsista tunnettuja olivat kirjailija Toini Topelius ja taidemaalari Eva Topelius, my\xc3\xb6hemmin Acke. Kirjastonhoitaja, kirjailija Paul Nyberg oli Topeliuksen vanhimman tytt\xc3\xa4ren Aina Sofia Topeliuksen (1846\xe2\x80\x931916) poika._NEWLINE_Vuonna 1897 Topeliuksesta tuli riemutohtori. H\xc3\xa4n kuoli 12. maaliskuuta 1898 Koivuniemen tilalla \xc3\x96stersundomissa.\n_START_SECTION_\nTuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nTopelius oli yksi varhaisimmista suomalaisista romaanikirjailijoista. H\xc3\xa4nen vuonna 1850 ilmestynyt teos Hertiginnan af Finland (suom. Suomen herttuatar, 1874) oli ensimm\xc3\xa4inen suomalainen historiallinen romaani. Tunnetumpi on kuitenkin Topeliuksen historiallinen romaanisarja F\xc3\xa4ltsk\xc3\xa4rns ber\xc3\xa4ttelser (suom. V\xc3\xa4lsk\xc3\xa4rin kertomuksia), joka ilmestyi aluksi jatkokertomuksena Helsingfors Tidningarissa. V\xc3\xa4lsk\xc3\xa4rin kertomusten teemana oli aateliston ja talonpoikien pitk\xc3\xa4aikainen valtataistelu, joka edisti yhteiskunnan vapautta._NEWLINE_Topelius kirjoitti runoja jo nuoresta pit\xc3\xa4en. Suurinta osaa h\xc3\xa4nen nuoruudenrunoistaan ei kuitenkaan julkaistu kokoelmissa, vaan vasta vuodesta 1899 alkaen ilmestyneess\xc3\xa4 kokoelmasarjassa Samlade skriften. Topelius julkaisi joitakin runojaan Necken-albumissa, mutta h\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4inen runokokoelmansa oli Kanervankukkia (Ljungblommor, 1845). Sen toinen osa ilmestyi 1850 ja kolmas 1854. Topelius tunnetaan Suomen maisemia kuvaavista teoksistaan, kuten runosta \xe2\x80\x9dKes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 Kangasalla\xe2\x80\x9d, joka kuuluu Sylvian laulut -sarjaan. Topeliuksen tuotantoa on my\xc3\xb6s \xe2\x80\x9dVarpunen jouluaamuna\xe2\x80\x9d (Sparven p\xc3\xa5 julmorgonen). Topelius osallistui virsikirjakomitean ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n, ja esimerkiksi virret En etsi valtaa loistoa (virsi 31) ja Totuuden henki (virsi 484) ovat h\xc3\xa4nen kirjoittamiaan._NEWLINE_Toimittajana Topelius kirjoitti paljon my\xc3\xb6s naisille ja lapsille. H\xc3\xa4net muistetaan \xe2\x80\x9dsatuset\xc3\xa4n\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, koska h\xc3\xa4n kirjoitti opettavaisia ja suosittuja lastensatuja. Topelius esitti lapset reippaina ja aloitteellisina. H\xc3\xa4nen pedagogiikkansa edusti uushumanismia, joka korosti positiivisen luonteen rakennusta. Topelius vastusti sirpaleista hajatietoa, negatiivisuutta ja kyynisyytt\xc3\xa4. Topelius laati kaksi alkeisopetuksen oppikirjaa, Luonnonkirjan (1860) ja Maamme kirjan (1875).\n_START_SECTION_\nAjattelua\n_START_PARAGRAPH_\nTopelius oppi suomea triviaalikoulussa opiskellessaan ja kehotti toimittajana \xc3\xa4itej\xc3\xa4 opettamaan lapsilleen suomea. Topelius uskoi, ett\xc3\xa4 Suomen kulttuuri muuttui p\xc3\xa4\xc3\xa4osin suomenkieliseksi, mutta h\xc3\xa4n t\xc3\xa4hdensi my\xc3\xb6s Ruotsin perinn\xc3\xb6n ja ruotsin kielen historiallista ja sivistyksellist\xc3\xa4 merkityst\xc3\xa4 Suomessa._NEWLINE_Topeliuksen historiallisissa romaaneissa korostuvat is\xc3\xa4nmaallisuus, uskonto ja s\xc3\xa4\xc3\xa4ty-yhteiskunta, joka toimiakseen vaatii yhteiskuntaluokkien toimimista sopusuhtaisessa yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Topeliuksen historiak\xc3\xa4sitys oli l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin G. W. F. Hegelilt\xc3\xa4. H\xc3\xa4n katsoi, ett\xc3\xa4 Kaitselmus ohjasi historian kulkua, kun Hegel taas katsoi j\xc3\xa4rjen ohjaavan sit\xc3\xa4. Topelius ajatteli historian olevan kansojen historiaa, jossa kukin kansa pyrki tulemaan tietoiseksi kutsumuksestaan ja luomaan itselleen valtion.\n_START_SECTION_\nKunnianosoituksia\n_START_PARAGRAPH_\nKuten vanhemmille professoreille usein, Topeliukselle my\xc3\xb6nnettiin Pyh\xc3\xa4n Annan ritarikunnan toisen luokan risti vuonna 1877. H\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin valtioneuvoksen arvo vuonna 1878, mik\xc3\xa4 oli tavallista yhden kauden rehtoreille. Ruotsin akatemia my\xc3\xb6nsi Topeliukselle kaksi palkintoa ja h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin my\xc3\xb6s muutama kunniaj\xc3\xa4senyys, muun muassa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuraan. Suomen Tiedeseura tai Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia eiv\xc3\xa4t kuitenkaan valinneet h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 j\xc3\xa4senekseen. Svenska litteraturs\xc3\xa4llskapet i Finland otti Topeliuksen kunniaj\xc3\xa4seneksi vasta my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n. Topelius itse koki, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ei saanut aikalaisiltaan tarpeeksi arvostusta. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kohtaan osoitettiin laajaa arvonantoa oikeastaan vasta h\xc3\xa4nen 80-vuotisjuhliensa yhteydess\xc3\xa4 ja etenkin pian juhlia seuranneissa suurissa hautajaisissa._NEWLINE_Topeliuksen kunniaksi on pystytetty patsaita ja muistomerkkej\xc3\xa4. Topeliuksen haudalle Hietaniemen hautausmaalle (V21-12-3) pystytettiin vuonna 1905 Walter Runebergin veist\xc3\xa4m\xc3\xa4 hautapatsas Valoa kohti. Varat hautamuistomerkkiin oli saatu Suomen Naisyhdistyksen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kansalaisker\xc3\xa4yksell\xc3\xa4. Vaasassa paljastettiin vuonna 1915 kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Emil Wikstr\xc3\xb6min veist\xc3\xa4m\xc3\xa4 patsas, joka esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Topeliusta lasten ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4n\xc3\xa4. Varat \xe2\x80\x9dsatused\xc3\xa4n\xe2\x80\x9d patsaaseen tulivat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin lahjoituksina Vaasan koululaisilta._NEWLINE_Topeliukselle haluttiin saada patsas my\xc3\xb6s p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiin, ja Svenska litteraturs\xc3\xa4llskapet aloitti vuonna 1908 varojen ker\xc3\xa4\xc3\xa4misen hanketta varten. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 seurasi yksi Suomen kuuluisimpia patsaskiistoja, jossa vastakkain olivat perinteisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6isrealismin ja modernin muistomerkkitaiteen kannattajat. Kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Ville Vallgren veisti realistisen muistopatsaan, jossa Topelius on kuvattuna lasten ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4n\xc3\xa4 Vaasan patsaan tapaan, ja tarjosi sit\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Litteraturs\xc3\xa4llskapetille ett\xc3\xa4 Helsingin kaupungille. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t kuitenkaan halunneet ottaa veistosta vastaan. Vuonna 1929 Litteraturs\xc3\xa4llskapet j\xc3\xa4rjesti muistomerkkikilpailun, jonka voitti Gunnar Finnen ehdotus Satu ja totuus. Finnen veistos oli modernistisempi kuin Vallgrenin: se ei ollut Topeliuksen n\xc3\xa4k\xc3\xb6ispatsas, vaan siin\xc3\xa4 oli kuvattuna kaksi allegorista alastonta naishahmoa. Finnen veistos synnytti kiivasta vastustusta ihmisiss\xc3\xa4, jotka pitiv\xc3\xa4t Vallgrenin realistista Topeliusta parempana, ja kirjailija Maila Talvion ymp\xc3\xa4rille syntyi nopeasti kansanliike, joka hankki varat Vallgrenin patsaan pystytt\xc3\xa4miseksi Helsinkiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi vuonna 1932 Helsingiss\xc3\xa4 paljastettiin kaksi Zachris Topeliuksen muistopatsasta: Vallgrenin realistinen Topelius ja lapset Koulupuistikossa ja Finnen symbolistinen Taru ja totuus Esplanadin puistossa._NEWLINE_Topeliuksen mukaan on nimetty Topeliuksenkatu Helsingin T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6ss\xc3\xa4, Kokkolassa ja Lohjalla, Topeliuksentie Mikkeliss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Topeliuksenpuistikko Uudessakaarlepyyss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTopelius-tutkimus\n_START_PARAGRAPH_\nZachris Topeliuksesta on julkaistu lukuisia el\xc3\xa4m\xc3\xa4kertoja. Laajin ja merkitt\xc3\xa4vin on h\xc3\xa4nen oppilaansa, kirjallisuudentutkija Valfrid Vaseniuksen kirjoittama kuusiosainen Zacharias Topelius: Hans lif och skaldeg\xc3\xa4rning (1912\xe2\x80\x931930). Topeliuksen tytt\xc3\xa4renpoika Paul Nyberg, joka j\xc3\xa4rjesti isois\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kirjallisen j\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xb6n Kansalliskirjastoon Topelius-kokoelmaksi, julkaisi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirjat nimell\xc3\xa4 Zacharias Topelius dagb\xc3\xb6cker (1918\xe2\x80\x931924) ja valikoimia t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kirjeenvaihdosta nimell\xc3\xa4 Konstn\xc3\xa4rsbrev (1956\xe2\x80\x931960) sek\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerran Zachris Topelius: En biografisk skildring (1949). Topeliuksesta on julkaistu my\xc3\xb6s runsaasti historiallisia ja kirjallisuustieteellisi\xc3\xa4 erikoistutkimuksia, kuten Matti Klingen Idylli ja uhka: Topeliuksen aatteita ja politiikkaa (1998)._NEWLINE_Topeliuksen kootut teokset on julkaistu kahdesti, ensin ruotsiksi vuosina 1904\xe2\x80\x931907 ja sitten suomeksi 1929\xe2\x80\x931939. N\xc3\xa4ihin teossarjoihin sis\xc3\xa4ltyv\xc3\xa4t kuitenkin vain Topeliuksen kaunokirjalliset teokset, eiv\xc3\xa4t esimerkiksi h\xc3\xa4nen sanomalehtikirjoituksensa, p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirjansa tai kirjeenvaihtonsa. Svenska Litteraturs\xc3\xa4llskapet i Finland pani alulle vuonna 2005 Zacharias Topelius skrifter -edition, jonka tavoitteena on julkaista "kirjalliset teokset ja muu kirjallinen j\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xb6 mahdollisimman kattavasti". Editio on digitaalinen ja vapaasti k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4, ja osa aineistosta julkaistaan my\xc3\xb6s painettuna. Syksyyn 2017 menness\xc3\xa4 editiota on julkaistu kahdeksan osaa.'