b'\n_START_ARTICLE_\nAbckiria\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAgricolan teos on ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 tunnettuja yrityksi\xc3\xa4 kirjoittaa suomen kielell\xc3\xa4, ja teoksen sek\xc3\xa4 Agricolan Rucouskirian (1544) ja Uuden testamentin (Se Wsi Testamenti, 1548) ilmestymisen j\xc3\xa4lkeen suomen kirjakieli alkoikin hiljalleen kehitty\xc3\xa4. Niin Agricolan suomelle kuin koko niin sanotulle vanhalle kirjasuomelle on tyypillist\xc3\xa4 sen oikeinkirjoituksen ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6nmukaisuus. Esimerkiksi K-\xc3\xa4\xc3\xa4nne saatettiin toisinaan merkit\xc3\xa4 C:n\xc3\xa4, joskus taas K:na tai G:n\xc3\xa4._NEWLINE_Abckirian ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 vuoden 1543 painoksessa oli 16 sivua ja toisessa, ilmeisesti vuonna 1551 ilmestyneess\xc3\xa4 painoksessa 24 sivua. Kirjasta ei ole s\xc3\xa4ilynyt yht\xc3\xa4\xc3\xa4n kokonaista kappaletta, mutta siit\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty osia, joiden perusteella kirjan rakenne suurin piirtein tunnetaan. Osat l\xc3\xb6ydettiin Uppsalan yliopiston kirjastosta ja yksi osa on lahjoitettu Helsingin yliopistolle. _NEWLINE_Vuonna 1966 l\xc3\xb6ytyi lis\xc3\xa4\xc3\xa4 osia, joihin oli merkitty painovuodeksi 1559, siis kaksi vuotta kirjailijan kuoleman j\xc3\xa4lkeen.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nAbckiria sis\xc3\xa4lsi sek\xc3\xa4 aapisen ett\xc3\xa4 katekismuksen. Tunnettu n\xc3\xa4yte kirjan alusta on vanhin suomenkielinen loppusointuinen runo:_NEWLINE_\xc2\xbbOppe nyt wanha / ia noori /_NEWLINE_joilla ombi Sydhen toori._NEWLINE_Jumalan keskyt / ia mielen /_NEWLINE_iotca taidhat Somen kielen._NEWLINE_Laki / se Sielun hirmutta /_NEWLINE_mutt Cristus sen tas lodhutta._NEWLINE_Lue sijs hyue Lapsi teste /_NEWLINE_Alcu oppi ilman este._NEWLINE_Nijte muista Elemes aina /_NEWLINE_nin Jesus sinun Armons laina.\xc2\xbb _NEWLINE_T\xc3\xa4t\xc3\xa4 alkurunoa seuraavat aakkoset sek\xc3\xa4 luku- ja kirjoitusohjeita, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen alkaa kirjan uskonnollinen osuus. Lopussa on viel\xc3\xa4 suomen kielen lukusanat._NEWLINE_Uskonnolliseen osuuteen kuuluu kymmenen k\xc3\xa4sky\xc3\xa4, apostolinen uskontunnustus, Is\xc3\xa4 meid\xc3\xa4n -rukous, Ave Maria, kasteen, ripin ja ehtoollisen sakramentit, ruokarukoukset, aamu- ja iltarukoukset ja lopuksi rukoukset kirkonkelloja soitettaessa._NEWLINE_Ruoka-, aamu- ja iltarukoukset Agricola k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi Martti Lutherin V\xc3\xa4h\xc3\xa4st\xc3\xa4 katekismuksesta, mutta muut tekstit olivat papiston jo ennalta tuntemia. Vaikka jumalanpalvelusten kieli keskiajalla oli latina, kristinuskon perusopinkappaleet oli k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty my\xc3\xb6s kansankielelle. Piispojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 papeilla oli oltava n\xc3\xa4m\xc3\xa4 opinkappaleet paperille kirjoitettuna, jotta ne tulisi luettua kirkkov\xc3\xa4elle samalla tavalla joka sunnuntai. Vaikka n\xc3\xa4it\xc3\xa4 paperilappusia ei olekaan nykyp\xc3\xa4iviin s\xc3\xa4ilynyt, voidaan olettaa, ett\xc3\xa4 Agricolalla oli niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n Abckiriaa tehdess\xc3\xa4\xc3\xa4n.'