b'\n_START_ARTICLE_\nKaitaa\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nKaitaa sijaitsee Espoonlahden suuralueen kaakkoisosassa. Se rajoittuu lounaassa Soukkaan, luoteessa Espoonlahteen, pohjoisessa N\xc3\xb6ykki\xc3\xb6\xc3\xb6n, id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Matinkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Suomenlahteen. Iivisniemen kerrostalol\xc3\xa4hi\xc3\xb6 sijaitsee osapuilleen Kaitaan keskell\xc3\xa4. Finnoo eli Suomenoja puolestaan sijaitsee Kaitaan ja N\xc3\xb6ykki\xc3\xb6n it\xc3\xa4osissa; se ei ole virallinen kaupunginosa._NEWLINE_Kaitaan edustalla sijaitseva Granholmenin saari kuuluu Soukkaan. Kuusihehtaarinen Ryssjeholmenin saari puolestaan kuuluu Kaitaaseen. Ryssjeholmenin pohjoispuolella sijaitsevan parihehtaarisen Pirisaaren halki kulkee Kaitaan ja Matinkyl\xc3\xa4n raja._NEWLINE_Kaitaan kallioper\xc3\xa4 on suurimmaksi osaksi punertavaa mikrokliinigraniittia, kuten kaikkialla Etel\xc3\xa4-Espoossa. Iivisniemen alueella kulkee kapeahko it\xc3\xa4\xe2\x80\x93l\xc3\xa4nsisuuntainen amfiboliitti- ja sarviv\xc3\xa4lkegneissiesiintym\xc3\xa4. Maaper\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n Kaitaa on muinaista merenpohjaa, jossa merivesi on huuhtonut sel\xc3\xa4nteiden lakialueet paljaiksi kallioiksi ja laaksoihin on muodostunut paikka paikoin paksuja savikerroksia. Iivisniemen l\xc3\xa4hi\xc3\xb6 sijaitsee siltti- ja hiekkakerroksen p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, jonka paksuus on enimm\xc3\xa4kseen korkeintaan kolme metri\xc3\xa4._NEWLINE_Kaitaan luoteisosassa sijaitseva Hannusj\xc3\xa4rvi on Manner-Espoon ainoa L\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolinen j\xc3\xa4rvi. Matalaa Hannusj\xc3\xa4rve\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i sel\xc3\xa4nneryhm\xc3\xa4, jonka korkeimmat kohdat kohoavat 30\xe2\x80\x9340 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolelle. Kaitam\xc3\xa4ki, Rullavuori ja Ourivuori muodostavat pienen sel\xc3\xa4nnevy\xc3\xb6hykkeen Kaitaan etel\xc3\xa4osaan. N\xc3\xa4iden rinteiden ja Iivisniemen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 sijaitsee it\xc3\xa4\xe2\x80\x93l\xc3\xa4nsisuuntainen kapea Kaitaanlaakso, joka on entist\xc3\xa4 peltomaata. Kaitaan it\xc3\xa4osa eli Finnoo on enimm\xc3\xa4kseen laaksoa. Finnoon allas sijaitsee Kaitaan kaakkoisosassa._NEWLINE_Kaitaan pienilmastoon vaikuttaa eniten sijainti meren rannalla. Meri v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 vuodenaikojen ja vuorokaudenaikojen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilavaihteluja ja nostaa ilman suhteellista kosteutta. Kaitaanlaakson puistoalueelle ja Iivisniemen pitk\xc3\xa4nomaisiin kerrostalorivist\xc3\xb6ihin muodostuu toisinaan tuulensolia. Laajat avokalliot varastoivat auringosta s\xc3\xa4teilev\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4mp\xc3\xb6\xc3\xa4, niiden paljaat ja kaltevat etel\xc3\xa4rinteet saattavat olla jopa paahteisia.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKaitaa-nimen alkuper\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei ole t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4 varmuutta. Se saattaa palautua talonnimeen Kait, josta nyttemmin jo maatunut merenlahti Kaitviken sai nimens\xc3\xa4. Kaitalahti-nimi muodostettiin 1971 Kaitviken-nimest\xc3\xa4, mutta sit\xc3\xa4 lienee k\xc3\xa4ytetty ensimm\xc3\xa4isen kerran 1200-luvun tienoilla ja talonnimi Kait puolestaan saattaa palautua suomenkieliseen Kaitalahti-nimeen, joka j\xc3\xa4i pois k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4ksi aikaa. Muun Uudenmaan rannikon tavoin Kaitaan alue on aikoinaan muuttunut muuttoliikkeen seurauksena suomenkielisest\xc3\xa4 ruotsinkieliseksi kunnes 1900-luvulla tapahtui j\xc3\xa4lleen voimakas suomenkielistyminen, niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n muuttoliikkeen vaikutuksesta._NEWLINE_Lahti oli alkuaan muodoltaan kaita, ja nimi j\xc3\xa4i k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vaikka se maankohoamisen seurauksena menettikin kaidan muotonsa. Ennen 1970-lukua my\xc3\xb6s suomea \xc3\xa4idinkielen\xc3\xa4\xc3\xa4n puhuvat k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t lahdesta Kaitviken-nime\xc3\xa4. Aikakirjoihin ei ole merkitty, muodostiko nimitoimikunta 1970-luvun alussa Kaitalahti-nimen palauttamalla muinaisen nimen vai tehtiink\xc3\xb6 se mukailemalla ruotsinkielist\xc3\xa4 Kaitviken-nime\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKaitaa on harvempaan asuttua kuin Suur-Espoonlahti keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin ja huomattavasti harvempaan asuttu kuin it\xc3\xa4naapurinsa Matinkyl\xc3\xa4. Vuodenvaihteessa 2018/2019 Kaitaan v\xc3\xa4kiluku oli noin 5\xc2\xa0900. V\xc3\xa4est\xc3\xb6n painopiste on Iivisniemess\xc3\xa4. L\xc3\xa4nsimetron rakentamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja painopisteet muuttuvat olennaisesti. Finnoon osa-alueelle rakennetaan tiivis, urbaani alue tornitaloineen ja my\xc3\xb6s Iivisniemen rakennuskantaa lis\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kaitaan v\xc3\xa4kiluvun on m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 moninkertaistua._NEWLINE_Kaitaan lounaisin kolkka eli Riilahti nivoutuu yhteen Ala-Soukan kanssa: Ala-Soukan ostoskeskus kirjastoineen sijaitsee muutaman minuutin k\xc3\xa4velymatkan et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4 Kaitaan lounaisosan omakotitaloista. Hanikka luontopolkuineen sijaitsee v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti Riilahden etel\xc3\xa4puolella.\n_START_SECTION_\nKoulut\n_START_PARAGRAPH_\nKaitaan alueella toimii kolme oppilaitosta. Iivisniemen koulussa toimivat luokat 1\xe2\x80\x936 ja Kaitaan koulussa luokat 7\xe2\x80\x939. Kaitaan lukio antaa ylioppilastutkintoon t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 opetusta. Kaitaan koulussa ja Kaitaan lukiossa osa oppilaspaikoista on varattu kuvataidepainotukseen pyrkiville oppilaille.'