b'\n_START_ARTICLE_\nAri\xc3\xa8genseisoja\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nYleisvaikutelma on tyylik\xc3\xa4s ja hienostunut. P\xc3\xa4\xc3\xa4 on pitk\xc3\xa4 ja kulmikas. Kallo on lyhyt, hieman kaareva ja hieman kuonoa pidempi. Otsapenger on vain hieman korostunut. Silm\xc3\xa4t ovat hieman soikeat ja v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n joko tummat meripihkat tai ruskeat (karvapeitteen v\xc3\xa4riin sointuen). Korvat ovat riippuvat, pitk\xc3\xa4t, melko ohuet ja kiertyv\xc3\xa4t. Kuono on suora ja pitk\xc3\xa4. Kirsun v\xc3\xa4ritys sointuu karvapeitteen v\xc3\xa4riin, vaihdellen vaaleanpunaisesta punertavaan lihanv\xc3\xa4riseen ja vaaleanruskeaan; se ei koskaan saa olla musta. Huulet ovat selke\xc3\xa4sti riippuvat. Purenta voi olla leikkaava tai tasapurenta. Yl\xc3\xa4linja on etuosassa l\xc3\xa4hes tulkoon suora, lantion kohdalla hieman kaareutuva. Runko on vahva ja vankka, muttei raskas. Rintakeh\xc3\xa4 on syv\xc3\xa4 ja leve\xc3\xa4, selk\xc3\xa4 suora ja pitk\xc3\xa4hk\xc3\xb6. Vatsaviiva on hieman yl\xc3\xb6svet\xc3\xa4ytynyt. Kuivaraajaisuus selke\xc3\xa4sti erottuvin \xc3\xa4\xc3\xa4riviivoin on toivottavaa. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on tyvest\xc3\xa4 vahva ja kapenee k\xc3\xa4rke\xc3\xa4 kohti. Ranskassa se on perinteisesti typistetty 4/10:aan alkuper\xc3\xa4isest\xc3\xa4 pituudesta. Karvapeite on lyhyt, kiilt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ja pinnanmy\xc3\xb6t\xc3\xa4inen. Pohjav\xc3\xa4ri on valkoinen, jossa on yleens\xc3\xa4 oransseja ja toisinaan ruskeita laikkuja tai t\xc3\xa4pli\xc3\xa4. Jotkin yksil\xc3\xb6t ovat l\xc3\xa4hes tulkoon kokonaan valkoisia, ainoastaan pienin kellanruskein tai ruskein pilkuin t\xc3\xa4plittyneit\xc3\xa4. Urosten s\xc3\xa4k\xc3\xa4korkeus vaihtelee 60\xe2\x80\x9367 cm ja narttujen 56\xe2\x80\x9365 cm v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuonne ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen\n_START_PARAGRAPH_\nRotu on mukautuvainen, kest\xc3\xa4v\xc3\xa4 ja helppo kouluttaa.\n_START_SECTION_\nAlkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\n1800-luvulla vanhoja ranskalaisia seisojia risteytettiin oranssivalkoisten etel\xc3\xa4ranskalaisten seisojien kanssa. Lopputuloksena syntyi nykyinen ari\xc3\xa8genseisojana tunnettu rotu, jota alettiin populaaton v\xc3\xa4hennytty\xc3\xa4 elvytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1990.'