b'\n_START_ARTICLE_\nK. H. Wiik\n_START_PARAGRAPH_\nKarl Harald Wiik (13. huhtikuuta 1883 Helsinki \xe2\x80\x93 29. kes\xc3\xa4kuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja vasemmistolainen poliitikko. H\xc3\xa4n loi poliittisen uransa suurelta osin Suomen Sosialidemokraattisessa Puolueessa (SDP), mutta oli sotavuosina perustamassa siit\xc3\xa4 erkaantunutta Sosialistista eduskuntaryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 ja sittemmin Suomen Kansan Demokraattista Liittoa (SKDL). H\xc3\xa4n s\xc3\xa4ilytti koko ik\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vakaumuksensa johdonmukaisena kautskylaisena sosialistina, mik\xc3\xa4 ajoi h\xc3\xa4net ristiriitoihin sek\xc3\xa4 sosiaalidemokraattien ett\xc3\xa4 kommunistien kanssa._NEWLINE_Wiik oli kansanedustajana 1911\xe2\x80\x931918, 1922\xe2\x80\x931929, 1933\xe2\x80\x931941 ja 1944\xe2\x80\x931946 sek\xc3\xa4 presidentin valitsijamiehen\xc3\xa4 vaaleissa 1925, 1937 ja 1940.\n_START_SECTION_\nUra vanhassa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeess\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nWiik syntyi Helsingiss\xc3\xa4 ruotsinkieliseen porvarisperheeseen; h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Frithiof Wiik oli ammatiltaan kauppias. Wiik aloitti poliittisen toimintansa varhain. H\xc3\xa4n kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1900 ja liittyi seuraavana vuonna Suomen Ruotsalaiseen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliittoon. H\xc3\xa4n oli vasta 19-vuotias, kun h\xc3\xa4net seuraavana vuonna, 1902, valittiin liiton puheenjohtajaksi. Wiik aloitti toimittajanuransa avustamalla ruotsinkielisi\xc3\xa4 ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlehti\xc3\xa4, ja vuosina 1903\xe2\x80\x931907 h\xc3\xa4n oli Arbetaren-lehden toimittaja. Vuoden 1905 suurlakon j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n alkoi esiinty\xc3\xa4 my\xc3\xb6s suomenkielisiss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6iss\xc3\xa4. Sosialidemokraattisessa puolueessa h\xc3\xa4n aluksi vierasti puhdasoppista linjaa ja oli kiinnostuneempi kansallisista harrastuksista. H\xc3\xa4n valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1910, ja h\xc3\xa4net palkattiin Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Arkiston hoitajaksi Yrj\xc3\xb6 Sirolan j\xc3\xa4lkeen, miss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sitten jatkoikin muiden toimiensa ohella vuoteen 1929._NEWLINE_Wiik valittiin SDP:n puoluetoimikuntaan vuonna 1910. H\xc3\xa4n asettui ensi kerran ehdokkaaksi eduskuntavaaleissa 1911 ja tuli heti valituksi. Wiikin \xe2\x80\x9dmarxilais-kautskylainen\xe2\x80\x9d linja alkoi hahmottua n\xc3\xa4ihin aikoihin. Kielitaitoisena nuoresta Wiikist\xc3\xa4 tuli jo 1910-luvulla SDP:n kansainv\xc3\xa4listen yhteyksien asiantuntija, ja h\xc3\xa4n piti samanaikaisesti yhteytt\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikkeeseen ett\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n bol\xc5\xa1evikkeihin, joiden molempien h\xc3\xa4n uskoi voivan auttaa Suomen itsen\xc3\xa4istymist\xc3\xa4. Lenininkin h\xc3\xa4n oli tavannut ensi kerran jo 1910. Suomeen paennut Lenin majoittui elokuussa 1917 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ajaksi Wiikin kotiin Helsingin maalaiskunnan Malmilla. Wiik kuului Edvard Gyllingin ja Kullervo Mannerin ohella Suomen sosiaalidemokraattien valtuuskuntaan, joka neuvotteli Suomen itsen\xc3\xa4isyydest\xc3\xa4 Leninin kanssa Smolnassa 27. joulukuuta 1917. Lupaus Suomen itsen\xc3\xa4isyyden tunnustamisesta annettiinkin juuri heille, jo ennen Suomen senaatin edustajien Carl Enckellin ja K. G. Idmanin saapumista paikalle._NEWLINE_Vuosien 1917\xe2\x80\x931918 Suomen sis\xc3\xa4llissotaan johtaneessa kehityksess\xc3\xa4 Wiik yritti puoluetoimikunnassa jarrutella vallankumouslinjaa viimeiseen asti. Kun V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerin kaltaiset oikeistososialidemokraatit j\xc3\xa4tt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t sivuun radikalisoituneen puolueen toiminnasta, Wiik yritti viimeiseen asti mukana pysym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 est\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4ist\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n. Kun puoluejohto 25. tammikuuta 1918 lopullisesti p\xc3\xa4\xc3\xa4tti kumoukseen ryhtymisest\xc3\xa4, Wiik erosi protestiksi puoluetoimikunnasta. H\xc3\xa4n kielt\xc3\xa4ytyi ottamasta poliittista vastuuta vallankumoushallinnossa, mutta suostui toimimaan kielenk\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja sihteerin\xc3\xa4 Yrj\xc3\xb6 Sirolan alaisuudessa kansanvaltuuskunnan ulkoasiainosastossa. Sodan j\xc3\xa4lkeen Wiik piilotteli oman turvallisuutensa vuoksi maan alla kev\xc3\xa4\xc3\xa4seen 1919 saakka, sill\xc3\xa4 valkoiset rankaisivat monia kapinaan syytt\xc3\xb6mi\xc3\xa4kin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeess\xc3\xa4 toimineita. T\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana h\xc3\xa4n kirjoitti syksyll\xc3\xa4 1918 tilityksen Kovan kokemuksen opetuksia: Sananen Suomen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4elle, jossa h\xc3\xa4n arvosteli sotaan johtanutta kehityst\xc3\xa4 ja hahmotteli ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen uutta, rauhanomaisempaa linjaa.\n_START_SECTION_\nSDP:ss\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nWiik palasi politiikkaan ja SDP:n puoluetoimikuntaan vuonna 1919, jossa h\xc3\xa4n edusti nyt keskilinjaa; oikealla olivat puoluetta johtaneet \xe2\x80\x9dtannerilaiset\xe2\x80\x9d, vasemmalla Eino Pekkalan kaltaiset vasemmistososialistit, jotka siirtyiv\xc3\xa4t vuonna 1920 kommunistien kanssa perustamaansa Sosialistiseen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enpuolueeseen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Huplin, J. W. Kedon ja Wiikin johtama \xe2\x80\x9dkeskusta\xe2\x80\x9d muodosti SDP:n vasemman laidan._NEWLINE_Wiik erosi toiseen kertaan puoluetoimikunnasta vuonna 1920, t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa protestina puolueen linjaukselle Ahvenanmaan kysymyksess\xc3\xa4. H\xc3\xa4n kannatti Ahvenanmaan oikeutta erota Suomesta samalla logiikalla kuin oli kannattanut Suomen oikeutta erota Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4. Wiik oli 1920\xe2\x80\x931921 SDP:n ruotsinkielisen p\xc3\xa4\xc3\xa4-\xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattajan Arbetarbladetin p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja ja jatkoi lehden avustajana sen j\xc3\xa4lkeen 1939 asti. H\xc3\xa4n palasi eduskuntaan vaaleissa 1922. Kun puolueen \xe2\x80\x9dkeskusta\xe2\x80\x9d onnistui vuoden 1926 puoluekokouksessa v\xc3\xa4liaikaisesti sel\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Tannerin, valittiin Wiik SDP:n puoluesihteeriksi. Puoluesihteerin\xc3\xa4 h\xc3\xa4n pyrki pysyttelem\xc3\xa4\xc3\xa4n ryhm\xc3\xa4kuntien ulkopuolella ja saattoi jatkaa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4, vaikka tannerilaiset palasivatkin puolueen johtoon jo 1930-luvun alussa. Tannerin sosialidemokraattiseen v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6hallitukseen Wiiki\xc3\xa4 ei otettu mukaan, mutta h\xc3\xa4n pysyi sille lojaalina._NEWLINE_1930-luvun kuluessa Wiikin ja Tannerin v\xc3\xa4lit kriisiytyiv\xc3\xa4t ideologisten erojen vuoksi. Wiik vastusti muun muassa Akateemisen Sosialistiseuran \xe2\x80\x9dsoihtulaisten\xe2\x80\x9d savustamista ulos puolueesta, samoin kuin SDP:n my\xc3\xb6nteiseksi k\xc3\xa4\xc3\xa4ntynytt\xc3\xa4 suhtautumista maanpuolustukseen. H\xc3\xa4n vet\xc3\xa4ytyi puoluesihteerin paikalta vuonna 1936, mutta ei t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kertaa eronnut puoluejohdosta. H\xc3\xa4n kuului niihin harvoihin ei-kommunisteihin, jotka ennen talvisotaa per\xc3\xa4\xc3\xa4nkuuluttivat Suomen ja Neuvostoliiton keskin\xc3\xa4isen luottamuksen rakentamiseen perustuvaa ulkopolitiikkaa varustautumisen sijaan. Sodan sytytty\xc3\xa4 Wiik tuki Suomen puolustautumista, mutta vastusti sodan j\xc3\xa4lkeen jatkettua \xe2\x80\x9dkansallisen yksimielisyyden\xe2\x80\x9d vaatimusta ja poliittisten vapauksien rajoittamista sen varjolla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ajoi h\xc3\xa4net puolueen kanssa lopulta t\xc3\xa4ydelliseen v\xc3\xa4lirikkoon.\n_START_SECTION_\n\xe2\x80\x9dKuutosten\xe2\x80\x9d johdossa ja SKDL:ss\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1940 Wiikin johtama SDP:n oppositioryhm\xc3\xa4 syrj\xc3\xa4ytettiin puolueen luottamusteht\xc3\xa4vist\xc3\xa4, ja heid\xc3\xa4n kirjoitustensa julkaisu puolueen lehdiss\xc3\xa4 lopetettiin, sill\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n katsottiin olevan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 kommunistien perustamaa Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja yst\xc3\xa4vyyden seuraa. Wiik piti tosin et\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dry\xc3\xb6m\xc3\xa4l\xc3\xa4isiin\xe2\x80\x9d, mutta puolusti tiukasti heid\xc3\xa4n poliittisia oikeuksiaan, samoin kuin koko SDP oli aikanaan puolustanut kommunistien toimintaoikeuksia Lapuan liikkeen uhatessa._NEWLINE_Saadakseen \xc3\xa4\xc3\xa4nens\xc3\xa4 kuuluviin Wiikin vasemmistoryhmittym\xc3\xa4 perusti hein\xc3\xa4kuussa 1940 Vapaa Sana -nimisen lehden, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajaksi Wiik tuli. Sen levikki ohitti lyhyess\xc3\xa4 ajassa Suomen Sosialidemokraatin. Lehdess\xc3\xa4 julkaistiin joitakin naiivin ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4v\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kirjoituksia Baltian maiden yhdist\xc3\xa4misest\xc3\xa4 Neuvostoliittoon, mink\xc3\xa4 vuoksi sen taustalla olevia tahoja ruvettiin SNS:n tavoin pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dvihollisen viidenten\xc3\xa4 kolonnana\xe2\x80\x9d, ja SDP:nkin propagandassa n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaksi ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 leimattiin samaksi. Kirjapainot kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t painamasta Vapaata Sanaa, ja silt\xc3\xa4 estettiin lopulta paperin saaminen, ja siksi se lakkautettiin vuoden 1941 alussa._NEWLINE_Jo sit\xc3\xa4 ennen, syyskuussa 1940, Wiikin johtama ryhm\xc3\xa4, jota alettiin kutsua \xe2\x80\x9dkuutosiksi\xe2\x80\x9d (siihen kuului kuusi kansanedustajaa), erotettiin puolueesta ja eduskuntaryhm\xc3\xa4st\xc3\xa4. He perustivat seuraavan vuoden alussa oman Sosialistisen eduskuntaryhm\xc3\xa4n. Erin\xc3\xa4iset voimassa olleet poikkeustilas\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6kset estiv\xc3\xa4t uuden puolueen perustamisen, mutta eduskunnan puhujalavalla saattoi viel\xc3\xa4 esiinty\xc3\xa4 vapaasti. Jatkosodan alettua kuutoset muodostivat eduskunnassa ainoan sotaa vastustavan opposition (ja muutenkin ainoan opposition, sill\xc3\xa4 kaikki muut eduskuntapuolueet olivat mukana hallituksessa). T\xc3\xa4llaista kansallisen yksimielisyyden rikkomista ei haluttu sallia, joten eduskunnan ollessa lomalla kaikki ryhm\xc3\xa4n kansanedustajat pid\xc3\xa4tettiin. Seitsem\xc3\xa4n ryhm\xc3\xa4n johtavaa poliitikkoa, Wiik listan k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4, tuomittiin poliittisessa oikeudenk\xc3\xa4ynniss\xc3\xa4 tekaistujen syytteiden nojalla valtiopetoksen valmistelusta vankeuteen. Wiik sai viiden vuoden vankeustuomion. Mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista protestia ei eduskunnassa tai julkisuudessa esiintynyt._NEWLINE_Kaikki kuutosryhm\xc3\xa4l\xc3\xa4iset vapautettiin heti jatkosodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 v\xc3\xa4lirauhansopimuksen perusteella, ja heid\xc3\xa4n jo menetetyiksi tuomitut paikkansa eduskunnassa palautettiin poikkeuslailla marraskuussa 1944. Katkeroitunut Wiik ei ollut halukas palaamaan takaisin SDP:hen, jonka h\xc3\xa4n katsoi sota-ajan toiminnallaan pett\xc3\xa4neen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en asian, vaan johti muutkin kuutoset yhdess\xc3\xa4 kommunistien kanssa perustamaan uutta yhteisty\xc3\xb6puoluetta. H\xc3\xa4net valittiin SKDL:n perustavassa kokouksessa lokakuussa 1944 sen ensimm\xc3\xa4iseksi puheenjohtajaksi. Wiik halusi SKDL:st\xc3\xa4 uuden yhten\xc3\xa4isen marxilais-sosialistisen puolueen, mutta Suomen Kommunistisen Puolueen (SKP) suunnitelmissa oli kommunistien salaa johtama \xe2\x80\x9dyleisdemokraattinen\xe2\x80\x9d j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, johon voitaisiin houkutella kansanrintamataktiikan mukaisesti edistyksellisi\xc3\xa4 porvareitakin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 erimielisyys johti siihen, ett\xc3\xa4 Wiik syrj\xc3\xa4ytettiin SKDL:n johdosta jo kuukauden kuluttua h\xc3\xa4nen ollessaan ulkomaanmatkalla. Wiik valittiin viel\xc3\xa4 uudelleen eduskuntaan kev\xc3\xa4\xc3\xa4n 1945 vaaleissa SKDL:n listalta, mutta i\xc3\xa4n ja sairauksien vuoksi h\xc3\xa4nen panoksensa sodanj\xc3\xa4lkeiseen politiikkaan j\xc3\xa4i l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 sotasyyllisyysasian puolesta puhumiseen. Viimeisin\xc3\xa4 aikoinaan h\xc3\xa4n kirjoitti my\xc3\xb6s artikkeleita Suomen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen historiasta, kunnes kuoli aivoverenvuotoon kotonaan kes\xc3\xa4kuussa 1946.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nWiik asui Malmilla silloisessa Helsingin maalaiskunnassa, jonka kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimi lyhyen aikaa. Wiikin syntym\xc3\xa4n satavuotisvuonna 1983 sai Malmin aseman l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitseva kadunp\xc3\xa4tk\xc3\xa4 SKDL:n kaupunginvaltuutettujen ehdotuksesta nimekseen K. H. Wiikin katu. Helsingin kaupunginvaltuusto hyv\xc3\xa4ksyi ehdotuksen vasta kun se perusteltiin valtakunnanpolitiikan sijasta Wiikin roolilla maalaiskunnan kunnallispolitiikassa._NEWLINE_Wiik oli naimisissa Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Arkiston hoitajan Anna Wiikin kanssa._NEWLINE_Erkki Tuomioja on kirjoittanut K. H. Wiikist\xc3\xa4 kaksiosaisen el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerran, joka ilmestyi 1979 ja 1982.'