b"\n_START_ARTICLE_\nPanathenaia\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPanathenaia-juhla juhlisti Athenen syntym\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4, joka sijoitettiin joskus Hekatombaion-kuun 28. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tuolloin jumalatar oli myytin mukaan syntynyt Zeuksen p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4. Yleens\xc3\xa4 Athenen syntym\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 vietettiin kuitenkin my\xc3\xb6s jokaisen attikalaisen kalenterin kuukauden kolmantena p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, joten Hekatombaion 28. saattoi olla omistettu my\xc3\xb6s jumalattaren voitolle gigantomakhiassa. Juhla oli Ateenan t\xc3\xa4rkein, koska Athene oli kaupungin suojelijatar. Koska juhla sijoittui attikalaisen kalenterin ensimm\xc3\xa4iseen kuukauteen, se juhlisti samalla uuden vuoden alkamista ja vuodenkiertoa._NEWLINE_Juhlan alkuper\xc3\xa4inen nimi oli Athenaia (\xe1\xbc\x88\xce\xb8\xce\xae\xce\xbd\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb1, Ath\xc4\x93naia), ja se oli hyvin vanhaa alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4. Ateenalaisille itselleen se oli yht\xc3\xa4 vanha kuin kaupunki itse, ja perinteen mukaan sen olisi pannut alulle kaupungin myyttinen kuningas Erekhtheus (tai Erikhthonios) 729 vuotta ennen vuonna 776 eaa. j\xc3\xa4rjestettyj\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 Olympian kisoja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi juhla oli omistettu Athenen lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s Erektheukselle. Sen j\xc3\xa4lkeen kun Theseus yhdisti Attikan kyl\xc3\xa4t yhdeksi Ateenan kaupunkivaltioksi, juhlan nimeksi tuli Panathenaia. Yhdist\xc3\xa4misen itsens\xc3\xa4 kunniaksi hieman ennen Panathenaiaa, Hekatombaion-kuun 16. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4, j\xc3\xa4rjestettiin Synoikia-juhla, joka voidaan n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 Panathenaian esijuhlana._NEWLINE_Panathenaia-juhla uudistetiin vuonna 566/565 eaa. Tuolloin perustettiin Suuri Panathenaia ja siihen kuuluneet Panathenaian kisat. Erilaisia kilpailuja oli kuulunut ohjelmaan jo aikaisemminkin, mutta nyt kisat mallinnettiin Olympian kisoja ja muita panheellenisi\xc3\xa4 kisoja esikuvana k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en. Uudistuksen pani alulle joko Peisistratos tai toisten tietojen mukaan samaan aikaan arkonttina toiminut Hippokleides. Peisistratoksen vuonna 546 eaa. alkaneella tyrannikaudella sek\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n poikien Hippiaan ja Hipparkhoksen aikana juhlaa laajennettiin edelleen. Mukaan otettiin muun muassa Homeroksen runos\xc3\xa4keiden lausunta, mink\xc3\xa4 my\xc3\xb6t\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Homeroksen eeposten tekstimuoto vakiinnutettiin. Perikleen aikana vuonna 446 eaa. mukaan otettiin musiikkikilpailut._NEWLINE_Roomalaisella kaudella Panathenaia-juhla siirrettiin kev\xc3\xa4\xc3\xa4seen, mahdollisest jotta se osuisi yksiin 19.\xe2\x80\x9323. maaliskuuta vietetyn Minervalle omistetun Quinquatrus-juhlan kanssa. Panathenaia-juhlaa j\xc3\xa4rjestettiin aina noin vuoteen 410 jaa. saakka.\n_START_SECTION_\nAthenen peplos\n_START_PARAGRAPH_\nJuhlassa Athenea kunnioitettiin paitsi uhrein my\xc3\xb6s pukemalla t\xc3\xa4m\xc3\xa4 vuosittain uuteen juhla-asuun, peplokseen, kulttikuvansa kautta. Vaate sopi lahjaksi siksikin, ett\xc3\xa4 Athene oli monen muun ohella my\xc3\xb6s k\xc3\xa4sity\xc3\xb6taitojen jumaluus. Myyteiss\xc3\xa4 kulttikuvan pukemisen peplokseen katsottiin saaneen alkunsa Kekropsin tytt\xc3\xa4ren Aglauroksen toimiessa Athenen papittarena._NEWLINE_Perinteisen k\xc3\xa4sityksen mukaan peploksia olisi ollut yksi, jonka kutoivat Ateenan ylh\xc3\xa4isi\xc3\xa4 sukuja edustaneet naiset (ergastinai) ja arrheforoi-tyt\xc3\xb6t Athenen papittarien ohjauksessa. Usein esiintyy my\xc3\xb6s tulkinta, jonka mukaan peplos olisi vaihdettu vain Suuressa Panathenaiassa joka nelj\xc3\xa4s vuosi. Uudemman tutkimuksen mukaan peploksia oli kuitenkin ainakin klassisella kaudella kaksi: suurempi vaihdettiin Suuren Panathenaian yhteydess\xc3\xa4 ja pienempi vuosittain muina vuosina Pienen Panathenaian yhteydess\xc3\xa4. Suuremman kutoivat ammattimaiset miespuoliset kutojat, ja sen sivujen pituus oli jopa 4\xe2\x80\x938 metri\xc3\xa4. Se otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n oletettavasti Salamiin taistelun j\xc3\xa4lkeen noin 474/470 eaa., ja siksi se oli purjeen kokoinen. Pienemm\xc3\xa4n kutoivat naiset ja tyt\xc3\xb6t, ja sen koko vastasi tavallista vaatetta. _NEWLINE_Peploksen kutominen alkoi noin yhdeks\xc3\xa4n kuukautta aiemmin Khalkeia-juhlassa. Kumpikin peploksista oli koristeltu koruompelella, joka esitti Athenen voittoa Enkeladoksesta sek\xc3\xa4 muita gigantomakhian tapahtumia. Koristelu oli v\xc3\xa4rik\xc3\xa4s, ja siin\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin ainakin sinist\xc3\xa4, keltaista ja purppuraa. Pohjakangas oli sahraminkeltainen. Sek\xc3\xa4 peploksen koristelu ett\xc3\xa4 sen yhdist\xc3\xa4minen purjeeseen kuvaavat selv\xc3\xa4sti Athenen ja Ateenan voittoa vihollisistaan.\n_START_SECTION_\nSuuri Panathenaia\n_START_PARAGRAPH_\nSuuri Panathenaia (\xcf\x84\xe1\xbd\xb0 \xce\xbc\xce\xb5\xce\xb3\xce\xac\xce\xbb\xce\xb1 \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb1\xce\xb8\xce\xae\xce\xbd\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb1, ta megala Panath\xc4\x93naia) oli juhlan laajennettu versio, joka perustettiin vuonna 566/565 eaa. Panathenaia-juhla vietettiin suurena joka nelj\xc3\xa4s vuosi, aina olympiadin 3. vuonna. Se laajensi juhlan kahdeksan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n pituiseksi. Suureen Panathenaiaan kuului enemm\xc3\xa4n kilpailuja kuin Pieneen Panathenaiaan. Samoin juhlien kohokohta eli Hekatombaion-kuun 28. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestetty juhlakulkue oli paljon suurempi.\n_START_SECTION_\nKilpailut\n_START_PARAGRAPH_\nSuureen Panathenaia-juhlaan kuuluivat moni\xc2\xadlajiset kisat, johon kuului musiikki-, runo- ja urheilukilpailuja. Panathenaian kisat olivat luonteeltaan panhelleeniset eli yleiskreikkalaiset, toisin sanoen niihin otti osaa paljon ihmisi\xc3\xa4 my\xc3\xb6s muista kaupungeista eri puolilta kreikkalaista maailmaa. Kisat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan koskaan kohonneet varsinaisisten panhelleenisten kisojen joukkoon, koska ne olivat muita kisoja selke\xc3\xa4mmin yhden suuren kaupungin hallinnassa, eiv\xc3\xa4t puolueettomalla maaper\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Toisaalta osa kisaohjelmasta, kuten heimokilpailut ja osa hevoskilpailuista, oli tarkoitettu vain ateenalaisille. Kuten yleens\xc3\xa4, naiset eiv\xc3\xa4t saaneet kilpailla._NEWLINE_Musiikkikilpailuiden voittajat saivat palkinnoksi kultaisen seppeleen, jonka arvo saattoi olla tuhat drakhmaa. Urheilukilpailuiden voittajat saivat Athenelle pyhitettyjen oliivi\xc2\xadpuiden lehvist\xc3\xa4 tehdyt seppeleet sek\xc3\xa4 amforoita, niin kutsuttuja panateenalaisia amforoita, jotka oli t\xc3\xa4ytetty samojen puiden sadosta saadulla \xc3\xb6ljyll\xc3\xa4. Amforoiden toiselle puolelle oli kuvattuna Athene-jumalatar kahden pylv\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4liss\xc3\xa4; toisella puolella oleva kuva esitti sit\xc3\xa4 urheilu\xc2\xadlajia, josta palkinto my\xc3\xb6nnettiin. Amforoita annettiin useita, esimerkiksi 300-luvulla eaa. nuorten stadionjuoksun voittaja sai niit\xc3\xa4 60. \xc3\x96ljy\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 amforassa oli noin 38\xe2\x80\x9339 litraa. N\xc3\xa4in palkintojen arvo oli rahallisesti laskettuna huomattava, ja yksiin kisoihin niit\xc3\xa4 valmistettiin yli tuhat kappaletta. Amforoita on s\xc3\xa4ilynyt lukuisia, ja niit\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty eri puolilta kreikkalaista maailmaa. Osasta lajeja my\xc3\xb6nnettiin pronssisia kolmijalkoja. Heimokilpailuiden voittajaheimoille annettiin rahaa ja h\xc3\xa4rki\xc3\xa4._NEWLINE_Kisojen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misest\xc3\xa4 vastasivat athlothetai-virkamiehet, joita oli kymmenen. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 valittiin arvalla nelj\xc3\xa4ksi vuodeksi, Suuresta Panathenaiasta seuraavaan.\n_START_SECTION_\nMusiikkikilpailut\n_START_PARAGRAPH_\nPanathenaia-juhlaan kuului Peisistratoksen ajoista l\xc3\xa4htien rhapsodien eli runonlaulajien kilpailut, joissa lausuttiin s\xc3\xa4keit\xc3\xa4 Homeroksen Iliaasta ja Odysseiasta. Perikleen ajoista l\xc3\xa4htien juhlan yhteydess\xc3\xa4 pidettiin my\xc3\xb6s musiikkikilpailut. Niit\xc3\xa4 oli nelj\xc3\xa4: laulu aulos-huilun s\xc3\xa4estyksell\xc3\xa4, aulos-huilun soittaminen, laulu kitharan s\xc3\xa4estyksell\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kitharan soittaminen. Kilpailut j\xc3\xa4rjestettiin juhlan ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Ainakin musiikkikilpailut j\xc3\xa4rjestettiin Perikleen odeionilla.\n_START_SECTION_\nYleisurheilukilpailut\n_START_PARAGRAPH_\nKisojen yleisurheilulajien kilpailulajeina oli muun muassa eripituisia juoksuja (stadion, diaulos eli kaksi stadionia, hippios eli kaksi diaulosta sek\xc3\xa4 dolikhos), my\xc3\xb6s soihtujuoksu, sek\xc3\xa4 paini (pale), viisiottelu (pentathlon) ja pankration. Kilpailut j\xc3\xa4rjestettiin juhlan toisena ja kolmantena p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, alun perin joko Agoralla tai Arkaaisella agoralla ja my\xc3\xb6hemmin Panateenalaisella stadionilla. Stadion j\xc3\xa4lleenrakennettiin vuoden 1896 ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 nykyaikaisia olympiakisoja varten.\n_START_SECTION_\nHevosurheilukilpailut\n_START_PARAGRAPH_\nKisojen hevoskilpailuihin kuuluivat nelivaljakkoajot, keih\xc3\xa4\xc3\xa4nheitto ratsastettaessa sek\xc3\xa4 apobates eli vaunukilpailu, jossa ohjastaja hypp\xc3\xa4si v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 juoksemaan vaunujen viereen. Viimeksi mainittu laji oli kilpailulajina l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vain Ateenassa. Kilpailut j\xc3\xa4rjestettiin juhlan nelj\xc3\xa4nten\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, mutta apobates vasta seitsem\xc3\xa4nten\xc3\xa4. Puolisotilaalliset hevoslajit j\xc3\xa4rjestettiin Agoralla, muut hippodromilla.\n_START_SECTION_\nHeimokilpailut\n_START_PARAGRAPH_\nMuihin kilpailuihin kuului heimokilpailuja, jossa kilpailivat Attikan kymmenen fyle\xc3\xa4 eli heimoa. Kilpailuita oli kolmea lajia, miehuus- ja voimakilpailu (euandria), purjehduskilpailu sek\xc3\xa4 kilpailu pyrrhisess\xc3\xa4 sotatanssissa (pyrrhikh\xc4\x93, pyrrhikhios) aulos-huilun s\xc3\xa4estyksell\xc3\xa4. Purjehduskilpailut j\xc3\xa4rjestettiin Pireuksessa todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Kantharoksesta niemen toiselle puolelle Munikhiaan, ja niit\xc3\xa4 pidettiin ainakin noin vuodesta 380 eaa. l\xc3\xa4htien.\n_START_SECTION_\nY\xc3\xb6llinen juhla, kulkue ja uhri\n_START_PARAGRAPH_\nHekatombaion-kuun 28. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 alkoi soihtujuoksulla (lampad\xc4\x93dromia) ja y\xc3\xb6llisill\xc3\xa4 juhlilla (pannykhis). Soihtujuoksu juostiin Dipylon-portilta Athene Poliaan alttarille. Jokaisella kilpailijalla oli palava soihtu, ja voittaja sai sytytt\xc3\xa4\xc3\xa4 alttarilla palaneen tulen, jota k\xc3\xa4ytettiin uhriseremoniassa. Y\xc3\xb6llisiin juhliin kuului laulua ja tanssia Athenen kunniaksi._NEWLINE_Juhlan huipentuma oli juhlakulkue, joka kuljetti Athenelle uuden peploksen. Suuressa Panathenaiassa kulkue oli suurempi ja peplos suurempaa kokoa. Kulkue alkoi aamunkoitteessa. Se sai alkunsa Kerameikoksesta Pompeion-rakennukselta, jota k\xc3\xa4ytettiin kulkueen valmistelupaikkana. Kulkue kulki Agoran poikki niin kutsuttua Panathenaia-juhlan tiet\xc3\xa4 pitkin ja nousi yl\xc3\xb6s Akropoliille. Matkaa oli hieman yli kilometrin verran. Ainakin hellenistisell\xc3\xa4 kaudella Athenen peplos kuljetettiin kulkueessa py\xc3\xb6rill\xc3\xa4 varustetussa laivassa ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin sen purjeena. Parthenonin friisin on perinteisesti tulkittu esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n Panathenaia-juhlan kulkuetta, vaikkakin siit\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s muita tulkintoja, joissa friisin on n\xc3\xa4hty kuvaavan ennemmin myyttist\xc3\xa4 aikaa._NEWLINE_Kulkueeseen osallistuivat papit ja kaupungin kaikki virka\xc2\xadkunnat, athlothetait, peploksen neulomiseen osallistuneet ja edelt\xc3\xa4vien p\xc3\xa4ivien kilpailuiden voittajat, sek\xc3\xa4 kaiken ik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ylh\xc3\xa4isten perheiden miehi\xc3\xa4, naisia ja lapsia, kaneforoksia, hipparkkien johtamaa ratsuv\xc3\xa4ke\xc3\xa4 ja efebej\xc3\xa4. Siihen ottivat osaa my\xc3\xb6s muiden kaupunkien ja erityisesti siirtokuntien l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4t, sek\xc3\xa4 metoikkien edustajat, joilla oli kulkueessa palveluteht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 alemman asemansa merkkin\xc3\xa4. Kulkueessa kuljetettiin my\xc3\xb6s uhriel\xc3\xa4imet. Kun kulkue oli saapunut Akropoliille, Athene Poliaan alttarilla suoritettiin suuri teurasuhri eli hekatombi (\xe2\x80\x9dsadan h\xc3\xa4r\xc3\xa4n uhri\xe2\x80\x9d), jossa teurastettiin niin monta nautaa kuin tarvittiin koko juhlav\xc3\xa4en ruokkimiseksi._NEWLINE_Peplos vietiin Athene Poliaan muinaiselle puiselle kultikuvalle, joka sijaitsi aiemmin Athene Poliaan temppeliss\xc3\xa4 ja klassiselta kaudelta l\xc3\xa4htien sen aseman perineess\xc3\xa4 Erekhtheionissa. Suurempaa peplosta ei kuitenkaan puettu kulttikuvan ylle pienemm\xc3\xa4n tavoin, vaan se oletettavasti ripustettiin pyh\xc3\xa4k\xc3\xb6n sein\xc3\xa4lle. Seremonian j\xc3\xa4lkeen seurasivat suuret juhlapidot.\n_START_SECTION_\nPieni Panathenaia\n_START_PARAGRAPH_\nPieni Panathenaia (\xcf\x84\xe1\xbd\xb0 \xce\xbc\xce\xb9\xce\xba\xcf\x81\xe1\xbd\xb0 \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb1\xce\xb8\xce\xae\xce\xbd\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb1, ta mikra Panath\xc4\x93naia) eli \xe2\x80\x9dvuotuinen Panathenaia\xe2\x80\x9d (\xcf\x84\xe1\xbd\xb0 \xce\xba\xce\xb1\xcf\x84\xe1\xbe\xbd \xe1\xbc\x90\xce\xbd\xce\xb9\xce\xb1\xcf\x85\xcf\x84\xe1\xbd\xb8\xce\xbd \xce\xa0\xce\xb1\xce\xbd\xce\xb1\xce\xb8\xce\xae\xce\xbd\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb1, ta kat' eniauton Panath\xc4\x93naia) oli juhlan alkuper\xc3\xa4inen muoto. Se kesti kaksi tai kolme p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 Hekatombaion-kuun 28. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4; mahdollisesti kyseess\xc3\xa4 olivat 28.\xe2\x80\x9329. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Alun perin juhlaa kutsuttiin vain Athenaiaksi tai Panathenaiaksi, mutta suuremman juhlan perustamisen j\xc3\xa4lkeen sit\xc3\xa4 alettiin kutsua Pieneksi Panathenaiaksi. Ajan kuluessa sen merkitys v\xc3\xa4heni suuremman juhlan maineen kasvaessa.\n_START_SECTION_\nOhjelma\n_START_PARAGRAPH_\nPienen Panathenaian ohjelma tunnetaan huonosti verrattuna Suureen Panathenaiaan. Varsinaiseen juhlap\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n (Hekatombaion 28, alkoi auringonlaskusta) ajoittuivat suuremman juhlan tavoin soihtujuoksu, y\xc3\xb6llinen juhla, juhlakulkue ja uhri. Juhlakulkueessa kuljetettiin pienempi peplos Athenen kulttikuvalle, ja puettiin sen ylle. Uhritoimituksessa uhrattiin kymmenitt\xc3\xa4in nautoja, kaunein Athene Niken temppelill\xc3\xa4 ja loput Athene Poliaan alttarilla. Seremonian j\xc3\xa4lkeen seurasivat suuret juhlapidot._NEWLINE_Lis\xc3\xa4ksi juhlaan tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluneen ainakin kuoro- ja dithyrambiesityksi\xc3\xa4 tai -kilpailuita sek\xc3\xa4 ilmeisesti heimojen asetanssikilpailu. Urheilukilpailuista ei ole tietoa, ja oletetaan, ett\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t olleet ohjelmassa. N\xc3\xa4in ohjelma vaikuttaa olleen jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin samanlainen kuin Suuressa Panathenaiassa, mutta paljon pienemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mittakaavassa. Pieni Panathenaia vaikuttaakin olleen l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 paikallinen attikalainen juhla, siin\xc3\xa4 miss\xc3\xa4 Suuri Panathenaia ker\xc3\xa4si osallistujia my\xc3\xb6s muualta kreikkalaisesta maailmasta."