b'\n_START_ARTICLE_\nHelsingin Jyry\n_START_SECTION_\nYleist\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin Jyryn juoksijat tekiv\xc3\xa4t 1910- ja 1920-luvuilla kuusi virallista ja kaksi ep\xc3\xa4virallista maailmanenn\xc3\xa4tyst\xc3\xa4. Voimailulajeissa seuran urheilijat saavuttivat menestyst\xc3\xa4 painissa ja nyrkkeilyss\xc3\xa4. Tunnetuin Jyryn urheilija on kest\xc3\xa4vyysjuoksija Hannes Kolehmainen, joka voitti seuraa edustaessaan kolme olympiakultaa vuonna 1912 Tukholman olympialaisissa. H\xc3\xa4net nimettiin my\xc3\xb6s Jyryn ensimm\xc3\xa4iseksi kunniaj\xc3\xa4seneksi vuonna 1914. Seuran toinen olympiamitalisti on painija Otto Lasanen, joka saavutti pronssia Tukholman kisoissa. My\xc3\xb6hemmin 1920-luvulla TUL:n urheilijoita ei poliittisista syist\xc3\xa4 ollut mukana olympialaisissa ja n\xc3\xa4in Tukholmasta saadut mitalit j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t seuran ainoiksi. SVUL:n seuroihin siirtyneet jyryl\xc3\xa4iset kuitenkin voittivat useita mitaleja 1920- ja 1930-luvun arvokisoissa. Jyryn urheilijat saavuttivat my\xc3\xb6s lukuisia palkintosijoja 1920-luvun ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isolympialaisissa ja spartakiadeissa. Viimeisin Jyry\xc3\xa4 olympialaisissa edustanut urheilija on maratoonari Anne-Mari Hyryl\xc3\xa4inen, joka osallistui Rio de Janeiron kisoihin vuonna 2016._NEWLINE_Vuoden 1918 sis\xc3\xa4llissodan aikana tuli tunnetuksi seuran urheilijoista koottu Jyryn komppania, joka oli yksi punakaartin eliittiosastoista. Jyryn urheilijat esiintyv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s Helsingin julkisissa veistoksissa. Paasivuoren puistikossa sijaitsevan Johannes Haapasalon Nyrkkeilij\xc3\xa4t-veistoksen (1930) malleina oli kaksi nuorta Jyryn nyrkkeilij\xc3\xa4\xc3\xa4. Felix Nylundin veist\xc3\xa4m\xc3\xa4n Kolmen sep\xc3\xa4n patsaan (1932) malleina puolestaan oli Jyryn painijoista ainakin Paavo Koskinen._NEWLINE_Tunnettuja Jyryn j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 ovat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa ministerit Erkki Tuomioja, Jacob S\xc3\xb6derman ja Tuija Brax sek\xc3\xa4 kansanedustaja Esko Sepp\xc3\xa4nen. Aikaisemmin seuran j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 ovat olleet muun muassa sarjakuvataiteilija Ola Fogelberg sek\xc3\xa4 perustajaj\xc3\xa4seniin kuulunut kuplettilaulaja ja sanoittaja J. Alfred Tanner, joka my\xc3\xb6s suunnitteli Jyryn tunnuksen vuonna 1905. Seuran kerhotilat ovat 1940-luvun lopulta l\xc3\xa4htien sijainneet Kallion kaupunginosassa 5. linjalla.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin Jyry sai alkunsa Oulunkyl\xc3\xa4n raviradalla 1890-luvun lopulta alkaen j\xc3\xa4rjestetyist\xc3\xa4 Helsingin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen juoksukilpailuista, joiden osallistujat perustivat 22. elokuuta 1902 oman urheiluseuran ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen alaosastoksi nimell\xc3\xa4 Helsingin Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen Voimistelu- ja Urheiluseura Jyry. Perustava kokous j\xc3\xa4rjestettiin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen tiloissa Helsingin Yrj\xc3\xb6nkadulla, jossa sen puheenjohtajana toimi Ty\xc3\xb6mies-lehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja Edvard Valpas-H\xc3\xa4nninen. Suomen ensimm\xc3\xa4inen ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isille tarkoitettu urheiluseura Helsingin Ponnistus oli perustettu jo 1888, mutta vasta Jyryn my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isurheiluun tulivat mukaan my\xc3\xb6s ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen poliittiset tavoitteet sek\xc3\xa4 sosialistiset ihanteet. Seura hyv\xc3\xa4ksyi j\xc3\xa4senikseen vain ammatillisesti j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytyneit\xc3\xa4 ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4._NEWLINE_Jyryn keskeisimmiksi lajeiksi muodostuivat nopeasti paini, nyrkkeily, voimistelu ja yleisurheilu. Seura j\xc3\xa4rjesti yleisurheilukilpailuja Oulunkyl\xc3\xa4n raviradan lis\xc3\xa4ksi Kaisaniemen ja Hakasalmen puistoissa sijainneilla urheilukentill\xc3\xa4, kunnes El\xc3\xa4intarhan kentt\xc3\xa4 otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1910. Ensimm\xc3\xa4iset omat tilat Jyry sai 1908 Siltasaaren kaupunginosaan valmistuneen Helsingin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalon alakerrasta, jossa sijaitsi seuran urheilusali. My\xc3\xb6hemmin Jyryll\xc3\xa4 oli oma urheilukentt\xc3\xa4 Kyl\xc3\xa4saaren kaupunginosassa. Vuonna 1909 seuraan perustettiin my\xc3\xb6s naisjaosto._NEWLINE_Vuonna 1906 Jyry oli yksi Suomen ensimm\xc3\xa4isen urheilun keskusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n Suomen Valtakunnan Urheiluliiton perustajaj\xc3\xa4senist\xc3\xa4. Vuosina 1913\xe2\x80\x931914 Jyry yritti koota maanlaajuista ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isurheiluliittoa, koska ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isseurat eiv\xc3\xa4t katsoneet saavansa tasapuolista kohtelua SVUL:ssa. Lis\xc3\xa4ksi keskusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 oli luopunut massaurheilusta, jonka tilalle olympialaisten vuoksi tuotiin nationalismia korostava kilpaurheilu, mink\xc3\xa4 taas ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliike koki itselleen vieraaksi. Sosialidemokraattisen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen johto kuitenkin suhtautui hankkeeseen pid\xc3\xa4ttyv\xc3\xa4isesti ja lopulta se haudattiin ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Suomen suuriruhtinaskunnassa voimaantulleiden poikkeusm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ysten vuoksi._NEWLINE_Suomen itsen\xc3\xa4istyess\xc3\xa4 joulukuussa 1917, Jyry oli kasvanut maan toiseksi suurimmaksi urheiluseuraksi. Vuoden 1918 sis\xc3\xa4llissodan aikana muodostettu Jyryn komppania oli yksi punaisten eliittijoukoista. Se osallistui aluksi Antrean taisteluihin Karjalan rintamalla, jonka j\xc3\xa4lkeen osasto siirrettiin H\xc3\xa4meen rintamalle Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4\xc3\xa4n ja sodan loppuvaiheessa se oli viel\xc3\xa4 mukana Lahden taisteluissa. Sodassa kaatui tai haavoittui kymmeni\xc3\xa4 Jyryn urheilijoita, esimerkiksi Antreassa sai surmansa viisi jyryl\xc3\xa4ist\xc3\xa4. Kaatuneiden joukossa olivat muun muassa komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 toiminut voimistelija Hjalmar Marttinen sek\xc3\xa4 vuoden 1912 olympialaisiin osallistunut painija Tatu Kolehmainen. Sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen SVUL erotti j\xc3\xa4senyydest\xc3\xa4\xc3\xa4n kaikki seurat, joiden urheilijat olivat taistelleet punaisten riveiss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isseurat perustivat vuonna 1919 Suomen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Urheiluliiton, jonka toimintaa my\xc3\xb6s Jyry oli k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_1920-luvun aikana kommunistien vaikutusvalta kasvoi Jyryss\xc3\xa4 ja vuosikymmenen loppuun menness\xc3\xa4 heill\xc3\xa4 oli enemmist\xc3\xb6 j\xc3\xa4senist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja seurajohdossa. Samaan aikaan my\xc3\xb6s TUL:ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytiin kommunistien ja sosialidemokraattien v\xc3\xa4list\xc3\xa4 valtataistelua, joka lopulta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isten voittoon vuoden 1927 liittokokouksessa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n johdosta j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 kielsi urheilijoidensa osallistumisen Kominternin alaisuudessa toimineen Punaisen urheiluinternationaalin (PUI) j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4miin spartakiadeihin. Kommunistijohtoinen Jyry sen sijaan kannatti yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 PUI:n kanssa ja l\xc3\xa4hetti urheilijoitaan vuonna 1928 j\xc3\xa4rjestettyihin Oslon talvi- ja Moskovan kes\xc3\xa4spartakiadeihin. Seurauksena Jyrylle annettiin helmikuussa 1929 puolen vuoden kielto kilpailujen j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4miseen, jonka j\xc3\xa4lkeen se erotettiin TUL:st\xc3\xa4 elokuussa 1929, yhdess\xc3\xa4 80 muun spartakiadeihin urheilijoita l\xc3\xa4hett\xc3\xa4neen seuran kanssa. Joulukuussa 1929 perustettiin Jyryn aloitteesta Ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isurheilun Yhten\xc3\xa4isyyskomitea (TYK), jonka alkuper\xc3\xa4isen\xc3\xa4 tarkoituksena oli TUL:n yhten\xc3\xa4isyyden palauttaminen. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 kuitenkin muodostui lyhytik\xc3\xa4iseksi j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt kommunistijohtoisten seurojen keskusurheiluliitto._NEWLINE_1920-luvun aikana lukuisia Jyryn urheilijoita loikkasi SVUL:oon kuuluneiden porvariseurojen riveihin. Suurimpana syyn\xc3\xa4 oli, etteiv\xc3\xa4t TUL:n urheilijat p\xc3\xa4\xc3\xa4sseet tuolloin mukaan olympialaisiin tai muihin arvokisoihin, vaan osallistuivat ainoastaan vuodesta 1925 l\xc3\xa4htien j\xc3\xa4rjestettyihin ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isolympialaisiin. Jyryst\xc3\xa4 loikanneita urheilijoita oli yhteens\xc3\xa4 29, jotka olivat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 painijoita, nyrkkeilij\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja yleisurheilijoita. My\xc3\xb6s useita jalkapalloilijoita siirtyi Suomen Palloliiton seuroihin, saadakseen mahdollisuuden esiinty\xc3\xa4 maajoukkueessa. SVUL:n seuroihin loikanneista urheilijoista saavuttivat my\xc3\xb6hemmin olympiamitalin painijat V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Kajander ja V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Kokkinen sek\xc3\xa4 nyrkkeilij\xc3\xa4 Bruno Ahlberg._NEWLINE_Vuonna 1931 Helsingin Jyry lakkautettiin k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4oikeuden p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 saman vuoden tammikuussa s\xc3\xa4\xc3\xa4dettyjen kommunistilakien nojalla. Vuotta my\xc3\xb6hemmin Helsingin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen alaisuuteen perustettiin korvaajaksi uusi seura Helsingin Tarmo, joka jatkaa toimintaansa edelleen. Osa Jyryn urheilijoista kuitenkin siirtyi my\xc3\xb6s muihin seuroihin. Poliittisen tilanteen muututtua toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen, Jyry aloitti toimintansa uudelleen vuonna 1945 ja samalla se hyv\xc3\xa4ksyttiin my\xc3\xb6s takaisin TUL:n j\xc3\xa4seneksi.\n_START_SECTION_\nPaini\n_START_PARAGRAPH_\nJyryn alkuvuosien merkitt\xc3\xa4vin laji oli paini, jonka systemaattinen valmennus aloitettiin seurassa jo heti perustamisen j\xc3\xa4lkeen vuonna 1903. 1910-luvulta l\xc3\xa4htien Jyryn painivalmentajana toimi Kusti Pietik\xc3\xa4inen. Vuosikymmenen tunnetuimpia Jyryn painijoita olivat muun muassa seuran perustajaj\xc3\xa4sen Alfred Salonen, puusepp\xc3\xa4 Thure Ahlberg, kivity\xc3\xb6mies August Jokinen, r\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4limestari Kalle Anttila, leipuri Adam Malm ja rautatiel\xc3\xa4inen Alex J\xc3\xa4rvinen. Ennen Suomen itsen\xc3\xa4istymist\xc3\xa4 Helsingin Jyry oli maan johtava painiseura, mutta sen asema heikkeni huomattavasti vuoden 1918 sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen, kun osa painijoista oli kaatunut rintamalla tai joutunut vankileireille ja osa taas oli paennut ulkomaille. Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t maanpakoon muun muassa Thure Ahlberg ja Oskari Kumpu, kun taas valmentajiksi siirtyneet Robert Oksa ja August Jokinen muuttivat Ruotsiin. _NEWLINE_Sis\xc3\xa4llissodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisest\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien Jyry oli yli vuoden verran ilman omia tiloja, kunnes Helsingin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalolla toiminut seuran painisali, \xe2\x80\x9dSiltasaaren painitehdas\xe2\x80\x9d, avattiin j\xc3\xa4lleen elokuussa 1919. Seuraavan vuosikymmenen alussa Jyry menetti viel\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 huippupainijoita, kun Emil Forsstr\xc3\xb6m, V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Multanen, Sigurd Sj\xc3\xb6berg ja Otto Oksanen l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t siirtolaisiksi Pohjois-Amerikkaan. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta Jyry hallitsi TUL:n painia aina lakkauttamiseensa saakka. Esimerkiksi vuoden 1926 TUL:n mestaruuskilpailuissa jyryl\xc3\xa4iset voittivat puolet sarjoista ja vuotta my\xc3\xb6hemmin j\xc3\xa4rjestetyill\xc3\xa4 TUL:n ensimm\xc3\xa4isill\xc3\xa4 liittojuhlilla seitsem\xc3\xa4st\xc3\xa4 sarjasta nelj\xc3\xa4, vaikka mukana oli osallistujia my\xc3\xb6s Saksasta ja Latviasta. Sotavuosien j\xc3\xa4lkeen toimintansa uudelleen aloittanut Jyry ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 noussut samanlaiseksi mahtiseuraksi, mutta tuotti edelleen hyvi\xc3\xa4 painijoita, kuten vuoden 1951 kotikisoissa vapaapainin MM-hopeaa voittaneen Ilmari Ruikan._NEWLINE_Otto Lasanen on ainoa voimailija, joka saavutti olympiamitalin edustaessaan Jyry\xc3\xa4. H\xc3\xa4n paini pronssia Tukholman olympialaisissa vuonna 1912. Jyryn perustajaj\xc3\xa4seniin kuulunut Alex J\xc3\xa4rvinen voitti MM-kultaa 1911 ja toinen perustajaj\xc3\xa4sen Alfred Salonen MM-pronssia samana vuonna. Antti Savolainen puolestaan saavutti EM-hopeaa 1909 ja August Jokinen 1914. Jussi Juhola oli sarjansa paras vuonna 1928 sek\xc3\xa4 Oslon talvi- ett\xc3\xa4 Moskovan kes\xc3\xa4spartakiadeissa ja voitti viel\xc3\xa4 ty\xc3\xb6l\xc3\xa4ispainijoiden maailmanmestaruuden vuonna 1930. SVUL:n seuroihin loikanneista jyryl\xc3\xa4isist\xc3\xa4 menestynein oli 1925 Helsingin Atleettiklubiin siirtynyt V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Kokkinen, joka voitti kaksi olympiakultaa vuosina 1928 ja 1932. Jyryn paidassa h\xc3\xa4n ehti painimaan voiton vuoden 1925 Frankfurt am Mainin ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isolympialaisten keskisarjassa. Vuonna 1930 ty\xc3\xb6l\xc3\xa4ispainijoiden maailmanmestaruuden voitti my\xc3\xb6s V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Kajander, joka Helsingin Kisa-Veikkoihin siirrytty\xc3\xa4\xc3\xa4n paini olympiahopeaa vuonna 1932._NEWLINE_Pronssimitalisti Lasasen ja viidenneksi sijoittuneen Salosen lis\xc3\xa4ksi muita Jyry\xc3\xa4 vuoden 1912 kes\xc3\xa4olympialaisissa edustaneita painijoita olivat kolmannella kierroksella pudonnut Oskar Wiklund, sek\xc3\xa4 kreikkalais-roomalaisen painin keskisarjan avauskierroksella h\xc3\xa4vinnyt Oskari Kumpu. Wiklund oli mukana my\xc3\xb6s vuoden 1911 MM-kilpailuissa, joissa h\xc3\xa4n sijoittui nelj\xc3\xa4nneksi.\n_START_SECTION_\nNyrkkeily\n_START_PARAGRAPH_\nTunnetuin Jyry\xc3\xa4 edustanut nyrkkeilij\xc3\xa4 oli Suomen kaikkien aikojen parhaana nyrkkeilij\xc3\xa4n\xc3\xa4 pidetty Gunnar B\xc3\xa4rlund, joka voitti sarjansa Moskovan spartakiadeissa 1928. Loikkauksensa j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n otteli vuoden 1932 olympialaisissa ja voitti EM-kultaa 1930. Ammattilaisuralle siirrytty\xc3\xa4\xc3\xa4n B\xc3\xa4rlund arvioitiin vuonna 1938 raskaansarjan maailmanmestarin Joe Louisin kakkoshaastajaksi. H\xc3\xa4nen kanssaan samaan aikaan KIF:\xc3\xa4\xc3\xa4n loikannut Bruno Ahlberg sijoittui Oslon ja Moskovan spartakiadeissa toiseksi ja voitti my\xc3\xb6hemmin olympiapronssia 1932, mik\xc3\xa4 on Suomen kaikkien aikojen ensimm\xc3\xa4inen nyrkkeilyn olympiamitali. Ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isolympialaisissa ja spartakiadeissa menestyneit\xc3\xa4 Jyryn nyrkkeilij\xc3\xb6it\xc3\xa4 olivat my\xc3\xb6s 1925 Frankfurt am Mainin ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isolympialaisissa toiseksi sijoittunut Oiva Johtonen ja kolmanneksi tullut Sven Vilenius, Oslon spartakiadien kakkonen ja Moskovan kolmonen Urho Leskinen sek\xc3\xa4 Moskovassa raskaassa keskisarjassa toiseksi sijoittunut Albert Moll. Jyryst\xc3\xa4 Helsingin Voimailijoihin vuonna 1930 siirtynyt Veikko Huuskonen puolestaan voitti EM-hopeaa 1937. Seuran paidassa otteli 1920-luvulla my\xc3\xb6s TUL:n silloisena ykk\xc3\xb6snyrkkeilij\xc3\xa4n\xc3\xa4 pidetty nuori Hannes Hakkarainen, jonka ura kuitenkin j\xc3\xa4i lyhyeksi, sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin Etel\xc3\xa4-Amerikassa urheiluvalmentajana vaikuttanut Tyko Tammi. Jyryn viimeinen nyrkkeilyn olympiaedustaja on Jorma Taipale, joka osallistui vuoden 1976 Montrealin olympialaisiin.\n_START_SECTION_\nYleisurheilu\n_START_PARAGRAPH_\nJyryn kaikkien aikojen tunnetuin urheilija on juoksijasuuruus Hannes Kolehmainen, joka siirtyi seuraan vuoden 1912 alussa Helsingin Kisa-Veikoista. Seuraavana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n voitti Tukholman olympialaisissa kolme kultamitalia sek\xc3\xa4 maastojuoksun joukkuehopean. Vuosina 1912\xe2\x80\x931920 Kolehmainen asui Yhdysvalloissa, josta palattuaan h\xc3\xa4n liittyi Turun Urheiluliittoon ja voitti 1920 Antwerpenin olympialaisissa viel\xc3\xa4 maratonin olympiakullan._NEWLINE_Vuoden 1912 Tukholman olympiakisoissa oli mukana nelj\xc3\xa4 Jyryn yleisurheilijaa, jotka kaikki olivat kest\xc3\xa4vyysjuoksijoita. Hannes Kolehmaisen lis\xc3\xa4ksi kisoihin osallistuivat Tatu Kolehmainen, Ville Kyr\xc3\xb6nen ja Aarne Kallberg. Muita menestyneit\xc3\xa4 Jyryn yleisurheilijoita olivat muun muassa 16-kertainen pikamatkojen TUL:n mestari Emil Elo, joka Frankfurt am Mainin ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isolympialaisissa sijoittui viidesti palkintosijoille, Jalmari Kaila, joka samoissa kisoissa oli mukana 3\xc2\xa0000 metrin joukkuejuoksun voittaneessa Suomen joukkueessa, sek\xc3\xa4 Verner Laaksonen, joka sijoittui toiseksi 25\xc2\xa0000 metrin juoksussa. Laaksonen loikkasi Helsingin Tovereihin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1928 ja osallistui samana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4 Amsterdamin kes\xc3\xa4olympialaisten maratonille. Vuoden 1912 olympialaisten maastojuoksussa seitsem\xc3\xa4nneksi sijoittunut Ville Kyr\xc3\xb6nen siirtyi Tampereen Pyrint\xc3\xb6\xc3\xb6n 1924 ja osallistui olympiamaratoneille viel\xc3\xa4 samana vuonna Pariisissa sek\xc3\xa4 Los Angelesissa 1932. Entisi\xc3\xa4 jyryl\xc3\xa4isi\xc3\xa4 olivat my\xc3\xb6s Helsingin Tovereihin 1923 siirtynyt Karl A. Ebb, joka vuotta my\xc3\xb6hemmin sijoittui Pariisin olympialaisissa estejuoksun viidenneksi sek\xc3\xa4 Kuopion Urheiluveikkoihin 1923 loikannut Lauri Halonen, joka oli nelj\xc3\xa4s Pariisin olympiamaratonilla._NEWLINE_Jyryn juoksijat tekiv\xc3\xa4t 1900-luvun alussa kaikkiaan kuusi virallista ja kaksi ep\xc3\xa4virallista maailmanenn\xc3\xa4tyst\xc3\xa4. Olympiamatkojen maailmanenn\xc3\xa4tyksi\xc3\xa4 ovat Hannes Kolehmaisen 5\xc2\xa0000 metrin ME-tulos 14.36,6 Tukholman olympiakisoista 1912 sek\xc3\xa4 Kalle Niemisen ja Tatu Kolehmaisen ep\xc3\xa4viralliset maratonin ME-tulokset vuosilta 1909 ja 1912. Lis\xc3\xa4ksi harvemmin kilpailuilla matkoilla maailmanenn\xc3\xa4tyksi\xc3\xa4 juoksivat Hannes Kolehmainen 3\xc2\xa0000 metrill\xc3\xa4 vuonna 1912, Ville Kyr\xc3\xb6nen 20\xc2\xa0000 metrill\xc3\xa4 1924, Viljo K\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4inen 25\xc2\xa0000 metrill\xc3\xa4 1915 sek\xc3\xa4 Iivari R\xc3\xb6tk\xc3\xb6 25\xc2\xa0000 metrill\xc3\xa4 1928._NEWLINE_Ola Fogelberg juoksi 1913 suomen enn\xc3\xa4tysajat 800m juoksussa 1.59,3 ja 1000m 2.32.8. _NEWLINE_Muita merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 saavutuksia vuosien saatossa Helsingin Jyryl\xc3\xa4iset yleisurheilijat ovat saavuttaneet yleisurheilussa esim. Teuvo Meskanen 1965 sm hopea maratonilla, Jukka Paajanen 1980 Kalevan Kisojen 3.s sija 400m juoksussa, Anne-Mari Hyryl\xc3\xa4inen saavutti sm hopea 2004 naisten maratonilla ja vuonna 2014 naisten maratonin Suomen Mestaruuden. Vuonna 2016 Anne-Mari Hyryl\xc3\xa4inen sijoittui olympia maratonilla sijalle 51. Edell\xc3\xa4 mainitut juoksijat ovat edustaneet Suomea eri maaotteluissa, kuten Minna Kangas. _NEWLINE_Helsingin Jyryn n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 ja arvostettu maantiejoukkuejuoksu saavutus oli vuonna 1970 Palma Viestin (silloin ep\xc3\xa4virallinen Suomen Mestaruus maantieviestijuoksukisa voitto. Jyryn joukkue voitti Suomen ja Ruotsin parhaat kest\xc3\xa4vyysjuoksuseurat. Viesti juostiin vuosittain H\xc3\xa4meenlinnasta Lahteen kahdeksan j\xc3\xa4senisess\xc3\xa4 joukkuein, jossa Jyryn voittajajoukkueessa juoksivat: Eero Taipale, Matti Virtanen, Urho Juvonen, Pauli Pyk\xc3\xa4l\xc3\xa4niemi, Matti Nieminen, Lauri Maijala, Rainer Sundman ja Aki Loikkanen. Vuonna 1969 Helsingin Jyry oli samaisessa Palma Viesti maantiejuoksussa sijalla 3._NEWLINE_Maastojuoksun Suomen mestaruuskisoissa vuonna 1970 Saarij\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 Helsingin Jyryn maastojuoksujoukkue: Eero Taipale, Matti Virtanen ja Urho Juvonen voittivat maastojuoksun joukkuekilpailun Suomen Mestaruuden.\n_START_SECTION_\nJalkapallo\n_START_PARAGRAPH_\nJalkapallo tuli ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isurheiluseurojen viralliseen lajivalikoimaan vasta sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen vuonna 1920. SVUL:sta poiketen, lajilla ei TUL:ssa ollut pes\xc3\xa4pallon kaltaista kilpailijaa, joten siit\xc3\xa4 kehittyi 1920-luvun aikana yksi suosituimmista ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isurheilulajeista. Suomen Palloliiton ja TUL:n seurat pelasivat eri sarjoissa, mutta parhaat ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isseurat, kuten Jyry, Helsingin Kullervo ja T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n Vesa, kestiv\xc3\xa4t hyvin vertailun SPL:n parhaiden seurojen kanssa._NEWLINE_TUL:n jalkapallomestaruuden Jyry voitti vuonna 1927. Seura pelasi loppuottelussa my\xc3\xb6s 1923, jolloin Jyry h\xc3\xa4visi finaalin Kullervolle. Vuonna 1948 Jyry osallistui TUL:n ja SPL:n yhteiseen Suomensarjaan ja tuli etel\xc3\xa4lohkossa 12. sijalle. Kyseess\xc3\xa4 oli tuolloin Suomen jalkapallon toiseksi korkein sarjataso._NEWLINE_Jyryn pelaajia oli mukana TUL:n jalkapallojoukkueessa sek\xc3\xa4 vuoden 1925 Frankfurt am Mainin ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isolympialaisissa, ett\xc3\xa4 1928 Moskovan spartakiadeissa. Frankfurtiin l\xc3\xa4hetetyss\xc3\xa4 joukkueessa Jyryn pelaajia olivat Reino Fri sek\xc3\xa4 Kaarlo ja Vilho Lehto. Moskovassa TUL:n joukkue koostui ainoastaan Jyryn ja T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n Vesan pelaajista, joista jyryl\xc3\xa4isi\xc3\xa4 olivat Reino Frin ohella Viljo Halme, Leevi Kekkonen, Tauno Kekkonen, Lauri Pr\xc3\xa4ktig, Armas Savolainen, Gunnar Therman ja Brynolf Weckstr\xc3\xb6m. Spartakiadeihin urheilijoitaan l\xc3\xa4hett\xc3\xa4neet seurat erotettiin vuoden kuluttua TUL:n j\xc3\xa4senyydest\xc3\xa4 ja n\xc3\xa4in Jyryn lupaavana pidetty jalkapallojoukkue hajosi. Pysty\xc3\xa4kseen jatkamaan uraansa, pelaajat siirtyiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4osin SPL:n alaisiin seuroihin. My\xc3\xb6hemmin 1930-luvun aikana entisist\xc3\xa4 Jyryn pelaajista nousivat A-maajoukkueeseen Leevi ja Tauno Kekkonen, Viljo Halme, Vilho Lehto, Lauri Pr\xc3\xa4ktig, Lauri Taipale ja Veli Leskinen. Viljo Halme oli vuoden 1936 Berliinin olympiakisoihin osallistuneen joukkueen varamiehen\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKoripallo\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin Jyry pelasi koripallon SM-sarjassa kuusi kautta 1950-luvulla, sijoittuen pronssille vuosina 1956 ja 1958. Naisten SM-sarjassa Jyry pelasi my\xc3\xb6s kuuden kauden ajan 1950\xe2\x80\x931980-luvuilla. Joukkue voitti SM-kultaa 1977 sek\xc3\xa4 hopeaa 1978 ja 1979._NEWLINE_Jyryn tunnettuja pelaajia ovat muun muassa Suomen joukkueeseen Helsingin olympialaisissa kuuluneet Eero Salonen ja Kalevi Sylander sek\xc3\xa4 koripallolegenda Reino Bj\xc3\xb6rn. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n seuralla on toimintaa harrastekoripallossa.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4urheilu\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4pallossa Jyry voitti TUL:n mestaruuden vuonna 1924 ja sijoittui kolmasti hopealle 1926\xe2\x80\x931928. Jyryn lakkauttamisen j\xc3\xa4lkeen osa pelaajista siirtyi vuonna 1932 perustetun Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Maila-Poikien joukkueeseen, mutta esimerkiksi Sven Pr\xc3\xa4ktig loikkasi Suomen Palloliittoon kuuluneeseen HJK:iin ja nousi my\xc3\xb6hemmin Suomen j\xc3\xa4\xc3\xa4pallomaajoukkueeseen. J\xc3\xa4\xc3\xa4kiekossa Jyry pelasi Suomen J\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkoliiton sarjoissa parhaimmillaan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Maakuntasarjassa vuosina 1951\xe2\x80\x931955. My\xc3\xb6hemmin 1990-luvulla Jyry pelasi kahdeksan kauden ajan Kaukalopallon SM-sarjassa, voittaen kolme Suomen mestaruutta vuosina 1994, 1995 ja 1998._NEWLINE_Jyryn lajivalikoimaan kuului 1900-luvun alussa my\xc3\xb6s pikaluistelu. 1920-luvulla seura j\xc3\xa4rjesti kansainv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 pikaluistelukilpailuja El\xc3\xa4intarhanlahdella.\n_START_SECTION_\nVoimistelu\n_START_PARAGRAPH_\nJyryn tunnetuin voimistelija on Pirkko Pyyk\xc3\xb6nen, joka kuului vuonna 1952 Helsingin olympiakisoissa joukkuekilpailun viidenneksi sijoittuneeseen Suomen joukkueeseen. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n seuran ohjelmassa on joukkuevoimistelu, josta vastaa seuran naisjaosto.\n_START_SECTION_\nUinti\n_START_PARAGRAPH_\nJyryn lajeja ovat olleet my\xc3\xb6s kilpauinti, uimahyppy sek\xc3\xa4 vesipallo. Vuodesta 1922 l\xc3\xa4htien Jyry yll\xc3\xa4piti Mustikkamaalla toiminutta Helsingin kaupungin rakennuttamaa uimalaitosta. Kaupungin tuen ehtona oli, ett\xc3\xa4 laitoksen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 oli ilmaista koululaisille, poliiseille ja palomiehille. Tunnetuin Jyryn uimareista oli Albert Moll, joka osallistui my\xc3\xb6s uimahyppyihin Moskovan spartakiadeissa 1928 ja pelasi Jyryn vesipallojoukkueessa TUL:n mestaruussarjassa.\n_START_SECTION_\nMelonta\n_START_PARAGRAPH_\nJyryn melontajaosto perustettiin vuonna 1946 ja nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n se toimii nimell\xc3\xa4 Helsingin Jyrymelojat. Seuran kanoottivaja sijaitsee Vantaanjoen rannalla Pihlajam\xc3\xa4en kaupunginosassa.\n_START_SECTION_\nSuunnistus\n_START_PARAGRAPH_\nJyryn suunnistusjaosto toimii seuran alaisuudessa nimell\xc3\xa4 Rasti-Jyry.'