b'\n_START_ARTICLE_\nViaporin kapina\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n sosiaalidemokraattisen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enpuolueen bol\xc5\xa1evikit ottivat aseellisen vallankumouksen tavoitteekseen kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1905 Lontoossa j\xc3\xa4rjestetyss\xc3\xa4 kolmannessa puoluekokouksessaan. T\xc3\xa4rke\xc3\xa4 rooli sen toteuttamisessa annettiin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n It\xc3\xa4meren laivastolle. Vuoteen 1906 menness\xc3\xa4 oli bol\xc5\xa1evikit ja sosialistivallankumouksellisen puolueen eserit olivat perustaneet jo 60 salaista taisteluryhm\xc3\xa4\xc3\xa4, jotka toimivat laivaston ja keisarillisen armeijan sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4paino oli laivastoyksik\xc3\xb6iss\xc3\xa4, koska niiden miehist\xc3\xb6t koostuivat suurimmaksi osaksi kaupunkien teollisuusty\xc3\xb6l\xc3\xa4isist\xc3\xa4. Jalkav\xc3\xa4en yksik\xc3\xb6t taas oli muodostettu maaseudun v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4, joka ei ollut yht\xc3\xa4 tietoinen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enaatteesta. Taisteluorganisaatiot levittiv\xc3\xa4t joukko-osastoissa puolueen julkaisemia laittomia lehti\xc3\xa4 ja kirjoja. Bol\xc5\xa1evikkien lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s puolueen maltillisella siivell\xc3\xa4 eli men\xc5\xa1evikeill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 esereill\xc3\xa4 oli omat julkaisunsa._NEWLINE_Vuoden 1905 vallankumouksen aikana Viaporin sotilaat olivat marraskuussa 1905 esitt\xc3\xa4neet nuorten luutnanttien  Arkadi Jemeljanovin ja Jevgeni Kohanskin johdolla 20-kohtaisen listan vaatimistaan parannuksista ja menneet lakkoon. Linnoituksen komentaja, kenraaliluutnantti Nestor Kaigorodov oli osin taipunut vaatimuksiin vastatessaan omalla 33-kohtaisella parannuslistallaan ja luvannut olla rankaisematta ket\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena h\xc3\xa4net kuitenkin erotettiin ja haastettiin sotaoikeuteen. Kaigorodovin seuraajaksi nimitetty kenraalimajuri Vladimir Laiming ilmoitti seuraavana kev\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 peruvansa kaikki Kaigorodovin lupaamat parannukset, mik\xc3\xa4 tuskastutti sotilaita.\n_START_SECTION_\nAlustavat suunnitelmat\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen varsinainen vallankumoussuunnitelma laadittiin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1906. Kumouksen piti alkaa samana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4 tai syksyn\xc3\xa4 Viaporin ja Kronstadtin linnoitusten sotilaskapinoilla, jonka j\xc3\xa4lkeen siihen liittyisi my\xc3\xb6s muita linnoituksia sek\xc3\xa4 It\xc3\xa4meren laivasto ja Mustanmeren laivaston p\xc3\xa4\xc3\xa4tukikohta Sevastopolissa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen eri puolilla Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 aloitettaisiin yleislakko, joka laajenisi ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten kansannousuksi. Valmisteluja jatkettiin kes\xc3\xa4n aikana laivaston ja armeijan salaisissa vallankumouskomiteoissa. Ilmiantajiensa ansiosta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n hallitus oli kuitenkin tietoinen mahdollisesta vallankaappausyrityksest\xc3\xa4 ja luokitteli l\xc3\xa4hes puolet Kronstadtin ja Viaporin linnoitusten sek\xc3\xa4 Tallinnan ja Liep\xc4\x81jan laivastoasemien miehist\xc3\xb6st\xc3\xa4 ep\xc3\xa4luotettaviksi._NEWLINE_Vallankumouksellinen toiminta oli Suomen suuriruhtinaskunnan alueella paljon helpompaa kuin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, jonka poliisilla ei ollut toimivaltuuksia Suomessa. bol\xc5\xa1evikit perustivat Suomessa sijainneiden Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeijan yksik\xc3\xb6iden keskuuteen oman sotilasorganisaation, joka oli suoraan sosiaalidemokraattisen puolueen keskuskomitean alainen. Toiminnan keskuspaikka oli Viaporin linnoitus, miss\xc3\xa4 heill\xc3\xa4 oli kaikkein suurin kannatus. Kolmelletoista Helsingin edustan saarelle levitt\xc3\xa4ytyneess\xc3\xa4 Viaporin linnoituksessa oli yhteens\xc3\xa4 noin 6 000 sotilasta. Lis\xc3\xa4ksi kaupungissa oli yksi jalkav\xc3\xa4kipataljoona sek\xc3\xa4 yksi laivaston joukko-osasto, joka oli sijoitettu Katajanokan Merikasarmiin. Lokakuun 1905 suurlakon aikana perustettuun Suomen punakaartiin kuului yli 20 000 miest\xc3\xa4, joista katsottiin my\xc3\xb6s olevan apua kapinan yhteydess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nDuuman hajottamisen aiheuttamat levottomuudet ja salainen kokous\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4kuun 21. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 keisari Nikolai II hajotti toukokuussa valitun duuman, mik\xc3\xa4 aiheutti Pietarissa mellakointia. Hajotetun duuman j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 kokoontui vuorokautta my\xc3\xb6hemmin Viipuriin, jossa he antoivat niin sanotun Viipurin manifestin, kehottaen kansalaisia muun muassa yleiseen kansalaistottelemattomuuteen. Joitakin duuman j\xc3\xa4seni\xc3\xa4, kuten vallankumouksellinen Mitrofan Mihailit\xc5\xa1enko, saapui my\xc3\xb6s Helsinkiin, mik\xc3\xa4 osaltaan kasvatti kapinaa suunnitelleiden maanalaisten sotilaskomiteoiden suosiota. Duuman hajottamisen johdosta Hesperian puistossa n\xc3\xa4htiin punakaartin organisoima 20 000 hengen mielenosoitus, johon osallistui my\xc3\xb6s 400 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sotilasta sek\xc3\xa4 muun muassa tuolloin Helsingiss\xc3\xa4 oleskellut vallankumouksellinen kirjailija Leonid Andrejev. Viaporin kapinan j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n pakeni Suomesta, pel\xc3\xa4tess\xc3\xa4\xc3\xa4n joutuvansa maineensa vuoksi pid\xc3\xa4tetyksi, vaikka ei siihen osallistunutkaan._NEWLINE_Samaan aikaan j\xc3\xa4rjestettiin Helsingiss\xc3\xa4 kapinaa suunnitellut salainen kokous, johon bol\xc5\xa1evikkien lis\xc3\xa4ksi osallistuivat muun muassa esereiden taisteluj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n johtajat Viktor T\xc5\xa1ernov ja Jevno Azef. Heist\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen oli kuitenkin todellisuudessa tsaarin salaisen poliisin Ohranan ilmiantaja. Mukana oli lis\xc3\xa4ksi punakaartin johtaja Johan Kock sek\xc3\xa4 ilmeisesti my\xc3\xb6s suomalaisia sosiaalidemokraatteja, kuten Otto Wille Kuusinen sek\xc3\xa4 Yrj\xc3\xb6 Sirola. Kapina p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin lopulta aloittaa Viaporissa ja Kronstadissa samanaikaisesti 10. elokuuta 1906. Helsingiss\xc3\xa4 oli tuolloin yhteens\xc3\xa4 noin 7 000 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sotilasta, joista Viaporiin oli sijoitettu puolet. Heist\xc3\xa4 noin 1 800 oli tykkimiehi\xc3\xa4, 1 500 jalkav\xc3\xa4ke\xc3\xa4 ja 250 miinoittajia. Kock lupasi kapinallisille punakaartin tuen, mutta h\xc3\xa4nen suunnitelmansa osoittautuivat kuitenkin liian optimistisiksi. Vaikka kartiin kuului parhaimmillaan jopa 25 000 miest\xc3\xa4, vain pienell\xc3\xa4 osalla oli aseistusta, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 he muodostaneet taistelukykyist\xc3\xa4 armeijaa.\n_START_SECTION_\nJohtohahmot\n_START_PARAGRAPH_\nKapinan johtohahmoiksi nousivat kapteeni Sergei Tsionin lis\xc3\xa4ksi luutnantit Jemeljanov ja Kohanski. Heist\xc3\xa4 Tsion oli toimittanut Viaporissa ilmestynytt\xc3\xa4 Vestnik Kasarmi (Kasarmin sanansaattaja) -lehte\xc3\xa4, Jemeljanov puolestaan oli salanime\xc3\xa4 "Filip" k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt linnoituksen vallankumouksellisen sotilaskomitean johtaja ja Kohanski h\xc3\xa4nen apulaisp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6ns\xc3\xa4. Jemeljanov ja Kohanski olivat bol\xc5\xa1evikkej\xc3\xa4, mutta Tsion oli jossakin vaiheessa vaihtanut sosialistivallakumouksellisten esereiden riveihin. Sotilaskomiteaan kuului lis\xc3\xa4ksi viisi tykkimiest\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 yksi jalkav\xc3\xa4en sotilas. Katajanokan merisotilaiden kapinajohtajana puolestaan toimi bol\xc5\xa1evikki Jegor Mikejev.\n_START_SECTION_\nTapahtumat k\xc3\xa4ynnistyv\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nKapinan oli tarkoitus alkaa vasta 10. elokuuta, mutta tilanne Viaporissa eskaloitui kuitenkin jo useita p\xc3\xa4ivi\xc3\xa4 aiottua nopeammin. Kapinamielialaa oli kev\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien aiheuttanut huonon ruoan ja ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isten palkkioiden leikkaamisen lis\xc3\xa4ksi muun muassa yhden sotamiehen kuolema upseeriston simputuksen uhrina. Sotilaat olivat j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4neet joukkokokouksia, joissa esitettiin erilaisia vaatimuksia olosuhteiden parantamiseksi. Hein\xc3\xa4kuun lopulla tsaarin salainen poliisi Ohrana oli ilmiantajilta saamiensa tietojen perusteella varoittanut komentaja Laimingia mahdollisesta kapinasta, joka m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si saarten ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n miinoitettavaksi kapinallisten laivojen rantautumisen est\xc3\xa4miseksi. Kun miinoja laskeneille sotilaille selvisi toiminnan syy, kielt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t he 28. hein\xc3\xa4kuuta jatkamasta miinoitusta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n johdosta Laiming pid\xc3\xa4tytti kaikki miinoittajat, repi upseerien arvomerkit omak\xc3\xa4tisesti irti ja uhkasi heit\xc3\xa4 my\xc3\xb6s ampumisella. Vangitut kuljetettiin Santahaminaan, miss\xc3\xa4 he joutuivat viett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4iset puolitoista vuorokautta ilman ruokaa._NEWLINE_Suomenlinnan tykkimiesten saatua tiedon miinoittajien vangitsemisesta, p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t he seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kokouksen. Upseeristo puolestaan aikoi vastata t\xc3\xa4h\xc3\xa4n pid\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 my\xc3\xb6s tykkimiehet, mutta n\xc3\xa4m\xc3\xa4 ehtiv\xc3\xa4t kuitenkin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n oman vastaiskunsa hein\xc3\xa4kuun 30. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iltana. 6. 8. ja 9. komppanian miehet yrittiv\xc3\xa4t aluksi vapauttaa miinoittajat, siin\xc3\xa4 kuitenkaan onnistumatta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen he yrittiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 vallata linnoituksen komendantin Iso-Mustasaaressa, mutta joutuivat lopulta vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n Santahaminan kautta Kuninkaansaareen, jossa sijaitsivat linnoituksen raskaimmat tykit. Kapinalliset perustivat saarelle oman p\xc3\xa4\xc3\xa4majansa ja ottivat mukaansa kaikki l\xc3\xb6yt\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 veneet, sek\xc3\xa4 runsaasti aseistusta, kuten kiv\xc3\xa4\xc3\xa4rej\xc3\xa4 ja konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rej\xc3\xa4. Sergei Tsion yritti vedota tykkimiehiin, jotta he eiv\xc3\xa4t aloittaisi kapinaa, ennen kuin Kronstadtin linnoituksesta saataisiin lis\xc3\xa4tietoa, mutta tapahtumat olivat jo edenneet liian pitk\xc3\xa4lle.\n_START_SECTION_\nKapina alkaa\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4kuun 30. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 puoli yhdentoista aikaan illalla Kuninkaansaaresta ammuttiin kolme tykinlaukausta merkiksi kapinan aloittamisesta ja samalla my\xc3\xb6s Vallisaari, Susisaari sek\xc3\xa4 Kustaanmiekka otettiin kapinallisten haltuun. Viaporin saarista Iso- ja Pikku Mustasaari sek\xc3\xa4 Santahamina j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t hallitukselle uskollisten joukkojen haltuun ja Harakka sek\xc3\xa4 L\xc3\xa4nsi-Mustasaari puolestaan pysyiv\xc3\xa4t puolueettomina. Kapinan aloittamisesta l\xc3\xa4hetettiin v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti viesti Merikasarmin lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s Etel\xc3\xa4satamassa olleille miinalaivoille sek\xc3\xa4 Viipurin, Tuusulan ja Perkj\xc3\xa4rven varuskuntiin. Kapinan alkaessa kapteeni Tsion oli viel\xc3\xa4 kaupungissa, josta h\xc3\xa4n yritti y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 soutaa Kuninkaansaareen suomalaisen aktivistin Filemon Tidermanin ja kahden eserin avustamana. Miehet harhautuivat huonon n\xc3\xa4kyvyyden vuoksi Isoon-Mustasaareen ja olivat joutua pid\xc3\xa4tetyiksi. He onnistuivat kuitenkin pelastautumaan v\xc3\xa4itt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olevansa lehtimiehi\xc3\xa4._NEWLINE_Kapinallisten riveihin liittyi kaikkiaan seitsem\xc3\xa4n tykist\xc3\xb6komppaniaa kymmenest\xc3\xa4, eli noin 1 500 miest\xc3\xa4. Yhteens\xc3\xa4 kapinallisia oli noin 2 000. Komentaja Laiming onnistui lopulta nostamaan joukkojensa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n 2 800 mieheen, kun kapinalliset eiv\xc3\xa4t saaneet estetty\xc3\xa4 meritse tehtyj\xc3\xa4 t\xc3\xa4ydennyksi\xc3\xa4. It\xc3\xa4meren laivaston saapumiseen saakka heill\xc3\xa4 oli kuitenkin enemm\xc3\xa4n tulivoimaa. Varsinaiset taistelut alkoivat varhain hein\xc3\xa4kuun 31. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aamuna. Kapinalliset alkoivat ensimm\xc3\xa4iseksi pommittamaan Iso-Mustasaaressa sijainnutta komendanttia, jonne suuntautui ankaraa tykist\xc3\xb6tulta sek\xc3\xa4 Kuninkaansaaresta ett\xc3\xa4 Kustaanmiekasta. Komentaja Laimingin kerrotaan paenneen kranaatteja Suomenlinnan kirkon kellariin. Kapinallisilla oli mahdollisuus vallata sekasortoon joutunut p\xc3\xa4\xc3\xa4maja, mutta he p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t kuitenkin odottaa esereiden lupaaman laivaston saapumista.\n_START_SECTION_\nTaistelu Katajanokasta\n_START_PARAGRAPH_\nMerikasarmilla oli arviolta vajaat 300 merisotilasta, joiden odotettiin liittyv\xc3\xa4n kapinallisten puolelle. Heid\xc3\xa4n tarkoituksenaan oli my\xc3\xb6s ottaa haltuun Etel\xc3\xa4satamaan ankkuroidut h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4t Emir Buharski ja Finn, mutta upseeriston vastarinnan takia valtaus ep\xc3\xa4onnistui. Aluksilta avattiin tuli kasarmia kohti, jolloin huonosti aseistetut merisotilaat yrittiv\xc3\xa4t kaupungin keskustaan. Suurin osa ei kuitenkaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt murtautumaan Katajanokan kanavan ylitse, vaan joutui kasakoiden ja hallitukselle uskollisten jalkav\xc3\xa4kijoukkojen pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miksi. Yhteens\xc3\xa4 noin 100 merisotilasta vangittiin ja loput pakenivat veneill\xc3\xa4 kapinallisten hallitsemille saarille. Muutamat kaupunkiin p\xc3\xa4\xc3\xa4sseet vietiin Helsingin Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen talolle Yrj\xc3\xb6nkadulle, jossa heille annettiin siviilivaatteet ja sotilaat liittyiv\xc3\xa4t Vesilinnanm\xc3\xa4elle koottuun punakaartiin. Joidenkin l\xc3\xa4hteiden mukaan my\xc3\xb6s noin 100\xe2\x80\x93150 punakaartin j\xc3\xa4sent\xc3\xa4 olisi osallistunut Katajanokalla k\xc3\xa4ytyyn taisteluun. Viiden aikaan iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kasakat ja hallituksen sotilaat onnistuivat miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n laivaston sotilaista tyhjentyneen Merikasarmin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Helsingin rannat olivat hallituksen joukkojen hallussa, eik\xc3\xa4 kapinallisilla ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 huoltoreittej\xc3\xa4 tai edes kontaktia kaupungissa oleviin liittolaisiinsa.\n_START_SECTION_\nApujoukot saapuvat ja kapinalliset antautuvat\n_START_PARAGRAPH_\nElokuun 1. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 kaupunkiin saapui lopulta hallituksen lis\xc3\xa4joukkoja. Niit\xc3\xa4 ei kuitenkaan saatu kuljetettua Viaporiin asti, koska kaikki veneet olivat kapinallisten hallussa. He p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t vihdoin yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Iso-Mustasaaren valtausta, joka olikin jo valmistautumassa antautumiseen kovan tykist\xc3\xb6tulen paineessa. Tilanteen muutti kuitenkin onnekas sattuma, kun Kuninkaansaareen ammuttu kranaatti osui suoraan ruutikellariin. Seurannut r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdys surmasi l\xc3\xa4hes 60 miest\xc3\xa4 ja sai kapinallisten rivit sekaisin. Loukkaantuneiden joukossa oli muun muassa kapinajohtaja Arkadi Jemeljanov._NEWLINE_Kuuden aikaan iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Helsingin edustalle saapuivat It\xc3\xa4meren laivaston taistelulaiva Tsesarevit\xc5\xa1 ja panssarikansiristeilij\xc3\xa4 Bogatyr. Kapinalliset luulivat niiden olevan heid\xc3\xa4n hallussaan, koska eserit olivat luvanneet my\xc3\xb6s laivaston tuen. Ilmiantajien ansiosta tsaarin salainen poliisi oli kuitenkin saanut vihi\xc3\xa4 kapinasuunnitelmasta, jolloin Suomenlahdelle sijoitettuja aluksia oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty purjehtimaan Riianlahdelle. Lis\xc3\xa4ksi miehist\xc3\xb6n keskuudessa vaikuttaneita agitaattoreita oli pid\xc3\xa4tetty, osa oli my\xc3\xb6s siirretty maihin ja korvattu merikadeteilla tai upseereilla. Kapinajohtajiin kuulunut Jevgeni Kohanski l\xc3\xa4hti erehdyksess\xc3\xa4 tervehtim\xc3\xa4\xc3\xa4n aluksia, mutta joutuikin pid\xc3\xa4tetyksi._NEWLINE_Laivoilta avattiin nopeasti raskas tykist\xc3\xb6tuli kohti kapinallisten hallussa olleita saaria, jolloin he joutuivat ristituleen. Samaan aikaan hallituksen Pietarista l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4t vahvistukset p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t viimeinkin aloittamaan oman hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 kaupungin suunnasta. Tilanne muuttui nopeasti niin toivottomaksi, ett\xc3\xa4 varhain seuraavana aamuna kapinalliset antautuivat, noin 60 tuntia kapinan k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4neiden tykinlaukausten ampumisen j\xc3\xa4lkeen.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4lkiselvittelyt\n_START_PARAGRAPH_\nKapinan j\xc3\xa4lkeen pid\xc3\xa4tettiin noin 900 siihen osallistunutta sotilasta. Heist\xc3\xa4 43 teloitettiin, 127 tuomittiin pakkoty\xc3\xb6laitokseen ja loput 735 joutuivat vankilaan tai kurikomppaniaan. 11. elokuuta teloitettiin ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kapinan johtajiin kuuluneet Arkadi Jemeljanov ja Jevgeni Kohenski sek\xc3\xa4 viisi kapinajohtoon luettua tykkimiest\xc3\xa4. Sergei Tsion ja Johan Kock sen sijaan onnistuivat molemmat suomalaisten aktivistien avustamana pakenemaan Ruotsin kautta Englantiin.\n_START_SECTION_\nPunakaartin osuus\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen punakaartin johtaja Johan Kock julisti suurlakon kapinallisten tueksi Helsingiss\xc3\xa4. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n It\xc3\xa4meren laivasto tulitti 1. elokuuta Viaporia ja punakaartilaiset auttoivat kapinallisia pakenemaan Viaporista. M\xc3\xa4kkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 punakaartilaiset ja suojeluskuntalaiset ottavat yhteen. Helsingin punakaarti j\xc3\xa4rjesti suurlakon, mutta sosiaalidemokraatit ja porvarilliset ryhm\xc3\xa4t vastustivat kapinaa voimakkaasti. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n armeijan tuloa Viaporiin kapinaa tukahduttamaan pyrittiin est\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 80 punakaartilaista rikkomaan rataa Riihim\xc3\xa4en kohdalla. Pohjoinen Haapahuhdan rautatiesilta r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytettiin 1. elokuuta _NEWLINE_1906. Haapahuhdan sillan r\xc3\xa4j\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 seurannut tarve varmistaa rautatieliikenne synnytti p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen Riihim\xc3\xa4en ratsuv\xc3\xa4kivaruskunnan perustamiseen 1910-1913 ratsain liikkuvaksi nopean toiminnan joukoksi._NEWLINE_Kapinan aikana Hakaniemess\xc3\xa4 syttyi vakava mellakka, kun vallankumoukselliset yrittiv\xc3\xa4t pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 raitiovaunujen kulun. Raitiovaunuja suojasi porvarillinen ylioppilaiden suojeluskaarti, joten sattunutta mellakkaa on my\xc3\xb6hemmin kuvattu suomalaisten \xe2\x80\x9dpunaisten\xe2\x80\x9d ja \xe2\x80\x9dvalkoisten\xe2\x80\x9d ensimm\xc3\xa4iseksi yhteenotoksi, vaikka kyseess\xc3\xa4 oli pikemminkin ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten matruusien ja suojeluskaartin v\xc3\xa4linen kahakka. Kymmenkunta ihmist\xc3\xa4 sai surmansa._NEWLINE_Kapinassa vangittiin kapinoivien sotilaiden ohessa my\xc3\xb6s noin satakunta heit\xc3\xa4 tukenutta punakaartin j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. Viaporissa kuolleiden ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten sotilaiden ja suomalaisten punakaartilaisten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 ei ole tarkkaa tietoa, mutta suomalaisia arvioidaan kuolleen noin 150 kaatuneina ja teloitettuina. Mantereella pid\xc3\xa4tetyt kapinalliset joutuivat suomalaisten viranomaisten k\xc3\xa4siin, ja heid\xc3\xa4t tuomittiin vankeusrangaistuksiin. _NEWLINE_Yhteens\xc3\xa4 77 punakaartilaista tuomittiin kuritushuoneeseen. Tavanomaisin vankeusrangaistuksen pituus oli nelj\xc3\xa4 vuotta. Punakaartin p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n Johan Kockin onnistui paeta kapinan kukistuttua maasta aktivistien avulla Ruotsiin ja sielt\xc3\xa4 edelleen Englantiin ja Yhdysvaltoihin._NEWLINE_Mechelinin senaatti tuki sik\xc3\xa4li tsaarin hallitusta, ett\xc3\xa4 se luovutti Suomesta turvapaikan ottaneita Viaporin kapinallisia Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle.'