b'\n_START_ARTICLE_\nTiedon l\xc3\xa4hde\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nJohannes Damaskolainen eli ja kirjoitti sarakeenien hallitseman Damaskoksen alueella 600-luvun lopulla ja 700-luvun alkupuolella. H\xc3\xa4n kirjoitti laajalti kristillisest\xc3\xa4 teologiasta, dogmatiikasta, apologetiikasta ja hermeneutiikasta, ja h\xc3\xa4nen teostensa joukkoon kuuluu my\xc3\xb6s lukuisia saarnoja ja pyhimysel\xc3\xa4m\xc3\xa4kertoja._NEWLINE_Tiedon l\xc3\xa4hde on Johanneksen viimeisi\xc3\xa4 teoksia. Se on ajoitettu kirjoitetuksi joskus vuosien 728 ja 743 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Johannes vaikuttaa kirjoittaneen teoksen yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Kosmas Jerusalemilaisen pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4. Teos on Johanneksen dogmaattisista teoksista tunnetuin. Se on yksi ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 kristillisen uskon kokonaisesityksi\xc3\xa4 (summa) ja osoittaa, kuinka Johannes hy\xc3\xb6dynsi ja yhdisteli useita eri oppialoja muodostaessaan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 teologista teostaan. Teos yhdistelee aiempien vuosisatojen filosofiaa, historiaa ja teologista ajattelua. Johannes toteaa itse, ettei h\xc3\xa4nen tavoitteenaan ollut esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n omaansa, vaan ainoastaan koota yhteen se, mit\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dpyh\xc3\xa4t ja viisaat miehet\xe2\x80\x9d olivat jo aiheesta sanoneet.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTiedon l\xc3\xa4hde sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 kolme osaa:_NEWLINE_I. Filosofisia lukuja (\xce\xa6\xce\xb9\xce\xbb\xce\xbf\xcf\x83\xce\xbf\xcf\x86\xce\xb9\xce\xba\xce\xac \xce\xba\xce\xb5\xcf\x86\xce\xac\xce\xbb\xce\xb1\xce\xb9\xce\xb1, Filosofika kefalaia eli Dialektika) \xe2\x80\x93 Filosofinen johdanto kristilliseen teologiaan ja dogmatiikkaan. Teos alkaa sanoilla "Mik\xc3\xa4\xc3\xa4n ei ole arvostetumpaa kuin tieto, sill\xc3\xa4 tieto on j\xc3\xa4rjellisen sielun valo". Johannes k\xc3\xa4sittelee erilaisia filosofisia k\xc3\xa4sitteit\xc3\xa4, erityisesti sellaisia, joilla on my\xc3\xb6s tekninen teologinen merkitys. T\xc3\xa4llaisia ovat muun muassa oleminen, substanssi, aksidenssi sek\xc3\xa4 suku ja laji. K\xc3\xa4sitteiden m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelyt perustuvat Aristoteleen (Kategoriat) ajatteluun ja kirkkoisiin._NEWLINE_II. Harhaopeista (\xce\xa0\xce\xb5\xcf\x81\xce\xaf \xcf\x84\xe1\xbf\xb6\xce\xbd \xce\xb1\xe1\xbc\xb1\xcf\x81\xce\xad\xcf\x83\xce\xb5\xcf\x89\xce\xbd, Peri t\xc5\x8dn hairese\xc5\x8dn) \xe2\x80\x93 103:n harhaoppisen lahkon historia sek\xc3\xa4 niiden oppien esitys ja kumoaminen. Sadan ensimm\xc3\xa4isen harhaopin osalta teos seuraa sek\xc3\xa4 esitysmuotonsa ett\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6ns\xc3\xa4 puolesta l\xc3\xa4heisesti Epifanioksen varhaisempaa teosta nimelt\xc3\xa4 Panarion. N\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi Johannes esitteli kolme uutta, ajankohtaista harhaoppia. Ensimm\xc3\xa4inen oli islam, ismailiittien eli muhammettilaisten harhaoppi, joka oli kristinuskon tuore haastaja, ja jonka Johannes tunsi l\xc3\xa4heisesti, koska siit\xc3\xa4 oli tullut h\xc3\xa4nen kotiseutunsa valtauskonto. Johannes piti Muhammadia v\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 profeettana, joka tunsi Raamatun vain pinnallisesti ja oli saanut opetusta harhaoppisilta areiolaisilta, ja katsoi islamin ennakoivan Antikristuksen tuloa. Toinen uusi harhaoppi oli ikonoklasmi eli kristittyjen syytt\xc3\xa4jien (khristianokategoroi) harhaoppi. Kolmas uusi harhaoppi oli v\xc3\xa4h\xc3\xa4n tunnettu aposkhistai- tai doksarii-nimill\xc3\xa4 tunnettujen harhaoppi, joka hylk\xc3\xa4si sakramentit ja pappeuden._NEWLINE_III. Ortodoksisen uskon tarkka esitys (\xe1\xbc\x9c\xce\xba\xce\xb4\xce\xbf\xcf\x83\xce\xb9\xcf\x82 \xe1\xbc\x80\xce\xba\xcf\x81\xce\xb9\xce\xb2\xce\xae\xcf\x82 \xcf\x84\xe1\xbf\x86\xcf\x82 \xe1\xbd\x80\xcf\x81\xce\xb8\xce\xbf\xce\xb4\xcf\x8c\xce\xbe\xce\xbf\xcf\x85 \xcf\x80\xce\xaf\xcf\x83\xcf\x84\xce\xb5\xcf\x89\xcf\x82, Ekdosis akrib\xc4\x93s t\xc4\x93s orthodoksou piste\xc5\x8ds) \xe2\x80\x94 Oikeaoppisen, ortodoksisen kristillisen uskon esitys, joka perustuu varhaisempien kirkkoisien kirjoituksiin. Sen sata lukua tarjoavat kokonaisesityksen Jumalasta, kolminaisuusopista, Kristuksesta ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kahdesta luonnosta, luomakunnasta, ihmisest\xc3\xa4 ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n psykologiasta, sek\xc3\xa4 it\xc3\xa4isen kirkon uskosta. Osa on my\xc3\xb6hemmin jaettu nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjaan, ja sit\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 id\xc3\xa4n kirkon ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 skolastisena teoksena._NEWLINE_Teoksen osista varsinkin kolmas, Ortodoksisen uskon tarkka esitys, julkaistaan usein erillisen\xc3\xa4. Se on my\xc3\xb6s suomennettu ainoana osana teoksesta.'