b'\n_START_ARTICLE_\nH\xc3\xa1var\xc3\xb0r J\xc3\xa4\xc3\xa4vuonolaisen saaga\n_START_PARAGRAPH_\nH\xc3\xa1var\xc3\xb0r J\xc3\xa4\xc3\xa4vuonolaisen saaga (isl. H\xc3\xa1var\xc3\xb0ar saga \xc3\x8dsfir\xc3\xb0ings) on keskiaikainen islantilainen saaga, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Se luetaan niin kutsuttuihin islantilaissaagoihin. Saaga sijoittuu 900-luvun L\xc3\xa4nsi-Islantiin \xc3\x8dsafj\xc3\xb6r\xc3\xb0urin alueelle. Saagassa H\xc3\xa1var\xc3\xb0rin poika \xc3\x93l\xc3\xa1fr ty\xc3\xb6skentelee lammaspaimenena. Rikas mutta ep\xc3\xa4oikeudenmukainen tilallinen \xc3\x9eorbj\xc3\xb6rn surmaa \xc3\x93l\xc3\xa1frin, mink\xc3\xa4 seurauksena H\xc3\xa1var\xc3\xb0r menett\xc3\xa4\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4nhalunsa. H\xc3\xa4nen vaimonsa Bjargey kuitenkin kannustaa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 toimimaan, ja saaga kuvaa, miten H\xc3\xa1var\xc3\xb0r maksaa yst\xc3\xa4viens\xc3\xa4 ja sukulaistensa avulla \xc3\x9eorbj\xc3\xb6rnille takaisin. \xc3\x9eorbj\xc3\xb6rn on v\xc3\xa4h\xc3\xa4ll\xc3\xa4 surmata H\xc3\xa1var\xc3\xb0rin, mutta H\xc3\xa1var\xc3\xb0r sattuu muistamaan samalla hetkelle kuulleensa kuningas Olavi Tryggvenpojan saarnaamasta uudesta uskosta ja vannoo tulevansa kastetuksi. Samalla hetkell\xc3\xa4 \xc3\x9eorbj\xc3\xb6rn kaatuu ja H\xc3\xa1var\xc3\xb0r onnistuu p\xc3\xa4\xc3\xa4sem\xc3\xa4\xc3\xa4n niskan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle. Kostettuaan H\xc3\xa1var\xc3\xb0r purjehtii vaimonsa kanssa Norjaan, miss\xc3\xa4 kuningas Olavi kastaa heid\xc3\xa4t molemmat. H\xc3\xa1var\xc3\xb0r J\xc3\xa4\xc3\xa4vuonolaisen saagaa ei ole suomennettu.\n_START_SECTION_\nAjoituksesta ja k\xc3\xa4sikirjoituksista\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisin tunnettu H\xc3\xa1var\xc3\xb0r J\xc3\xa4\xc3\xa4vuonolaisen saaga on kirjoitettu vuoden 1330 tiet\xc3\xa4mill\xc3\xa4, mutta se pohjautuu nyt jo kadonneelle vanhemmalle versiolle. Sturla \xc3\x9e\xc3\xb3r\xc3\xb0arson k\xc3\xa4ytti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 nyt jo kadonnutta saagaversiota 1200-luvun loppupuolella kirjoittamassaan Landn\xc3\xa1mab\xc3\xb3kin Sturlub\xc3\xb3k-versiossa ja viittaa siihen nimill\xc3\xa4 "\xc3\x9eorbjarnar saga ok H\xc3\xa1var\xc3\xb0ar hins halta" ja "\xc3\x8dsfir\xc3\xb0inga saga" eli "J\xc3\xa4\xc3\xa4vuonolaisten saaga". Saaga sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 toisaalta my\xc3\xb6s skaldirunoutta, jota on pidetty vanhana, jo 1000-luvulta per\xc3\xa4isin olevana. Runot muistuttavat kuitenkin Egillin, Kalju-Gr\xc3\xadmrinpojan saagassa s\xc3\xa4ilynytt\xc3\xa4 runoa Sonatorrek sek\xc3\xa4 er\xc3\xa4st\xc3\xa4 Orkneysaarten jaarlin R\xc3\xb6gnvaldr kali Kolssonin (k. 1158) nimiin luetun runon s\xc3\xa4keist\xc3\xb6\xc3\xa4. _NEWLINE_H\xc3\xa1var\xc3\xb0r J\xc3\xa4\xc3\xa4vuonolaisen saagan vanhimmat s\xc3\xa4ilyneet k\xc3\xa4sikirjoitukset ovat 1600-luvulta per\xc3\xa4isin olevia paperik\xc3\xa4sikirjoituksia (esim. AM 157 b fol., 1690-l.; AM 106 fol., n. 1650). Niist\xc3\xa4 esimerkiksi k\xc3\xa4sikirjoitusten AM 160 fol. ja AM 502 4to katsotaan olevan kopioita varhaisemmasta 1300-luvulla laaditusta versiosta.\n_START_SECTION_\nSaagan erityispiirteit\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMonesta muusta islantilaissaagasta poiketen H\xc3\xa1var\xc3\xb0r J\xc3\xa4\xc3\xa4vuonolaisen saagaa on pidetty suuressa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin  fiktiivisen\xc3\xa4 tekstin\xc3\xa4, huolimatta siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 saagan p\xc3\xa4\xc3\xa4hahmo, vanha H\xc3\xa1var\xc3\xb0r-niminen mies, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vaimo Bjargey mainitaan my\xc3\xb6s Islannin asuttajista kertovassa Landn\xc3\xa1mab\xc3\xb3kissa. Syyn\xc3\xa4 t\xc3\xa4h\xc3\xa4n on ollut esimerkiksi se, ett\xc3\xa4 H\xc3\xa1var\xc3\xb0r J\xc3\xa4\xc3\xa4vuonolaisen saagaa on pidetty tyylilt\xc3\xa4\xc3\xa4n liioittelevana ja henkil\xc3\xb6hahmojensa suhteen ep\xc3\xa4tarkkana. Kirjoittajan on katsottu sekoittaneen kuningas Olavi Tryggvenpojan ja Pyh\xc3\xa4n Olavin kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja joidenkin hahmojen osalta saagassa esitetyt tiedot eroavat siit\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kerrotaan Landn\xc3\xa1mab\xc3\xb3kissa. S\xc3\xa4ilyneen saagan kirjoittaja ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4yt\xc3\xa4 tunteneen saagan tapahtumapaikkoja L\xc3\xa4nsivuonojen alueella kovinkaan hyvin. Tutkijoiden parissa saaga on her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt melko v\xc3\xa4h\xc3\xa4n kiinnostusta.'