b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Pohjant\xc3\xa4hden alla\n_START_SECTION_\nSynty\n_START_PARAGRAPH_\nTuntemattoman sotilaan ilmestytty\xc3\xa4 V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Linna oli suunnitellut kirjoittavansa romaanin omasta lapsuusymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isell\xc3\xa4 maaseudulla 1920- ja 1930-luvuilla \xe2\x80\x93 k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 siis sen teoksen, josta lopulta tuli T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Pohjant\xc3\xa4hden alla -trilogian kolmas osa. Sit\xc3\xa4 aikaisempien tapahtumien kuvaaminen tuli mukaan vasta my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa, kun Linna alkoi j\xc3\xa4rjestell\xc3\xa4 ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 aineistoa. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 alkoi tuntua, ett\xc3\xa4 romaanin antama kuva j\xc3\xa4isi ep\xc3\xa4t\xc3\xa4ydelliseksi ja vaikeaselkoiseksi, ellei h\xc3\xa4n palaisi ajassa kauemmaksi taaksep\xc3\xa4in ja selvitt\xc3\xa4isi romaanihenkil\xc3\xb6iden ja tapahtumien l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vei h\xc3\xa4net sis\xc3\xa4llissotaan ja sen yhteydess\xc3\xa4 ratkaisemattomiin kysymyksiin, ajassa aina 1880-luvulle saakka._NEWLINE_Ennen kuin Linna sai ajatuksen tehd\xc3\xa4 Koskelan perheest\xc3\xa4 toiminnan kiinnekohdan ja keskipisteen, h\xc3\xa4n kirjoitti pari luonnosta, joissa olisi kuvattu saman suvun eri j\xc3\xa4senten sijoittumista sosiaaliseen kentt\xc3\xa4\xc3\xa4n. Luonnoksissa er\xc3\xa4\xc3\xa4n veljessarjan vanhin veli peri talon, toinen ryhtyi torppariksi ja kolmannesta tuli pappi. Linna kuitenkin hylk\xc3\xa4si t\xc3\xa4m\xc3\xa4n romaanisuunnitelman liian teoreettisena ja kaavamaisena. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa h\xc3\xa4nen silm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 iskeytyiv\xc3\xa4t Tuntemattoman sotilaan 10. luvun kohtaan, jossa konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikomppanian miehet juhlivat marsalkka Mannerheimin 75-vuotissyntym\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4:_NEWLINE_\xc2\xbb\xe2\x80\x93 Kapinalauluiha sie hitto laulat, sanoi Rokka, mutta Koskela k\xc3\xa4ski Vanhalan jatkaa. H\xc3\xa4n oli ly\xc3\xb6nyt k\xc3\xa4dell\xc3\xa4\xc3\xa4n tahtia Vanhalan laulaessa, olipa paikoin hyr\xc3\xa4illyt mukanakin. Koskela oli poikasena laulun osannut, sill\xc3\xa4 ennen torpparien itsen\xc3\xa4istymist\xc3\xa4 Koskelan perhe oli ollut hyvinkin punainen. Kaksi h\xc3\xa4nen set\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n rovastin j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripoika omin k\xc3\xa4sin ampunut sairaalan m\xc3\xa4en syrj\xc3\xa4ss\xc3\xa4, ja is\xc3\xa4 oli lujan terveytens\xc3\xa4 ansiosta juuri ja juuri l\xc3\xa4p\xc3\xa4issyt vankileirin. Koskela oli pappilan torppa, ja harmikseen t\xc3\xa4ytyi rovastin todeta, ett\xc3\xa4 tuo punaisen huligaanin haamu hoippui kuin hoippuikin lunastamaan torppansa itsen\xc3\xa4iseksi. Sen j\xc3\xa4lkeen oli vanha Koskela hiljakseen sulanut, ja kun kaksi h\xc3\xa4nen nuorempaa poikaansa oli talvisodassa kaatunut ja vanhin kohonnut upseeriksi ansioista, joiden maine kantautui kotiseudullekin suoranaisena legendana, ruvettiin sairaalan m\xc3\xa4en syrj\xc3\xa4\xc3\xa4n kuopattujen set\xc3\xa4miestenkin hautoja hoitamaan. Vanha Koskela ei pit\xc3\xa4nyt poikansa ylennyst\xc3\xa4 mill\xc3\xa4\xc3\xa4n tavoin h\xc3\xa4mm\xc3\xa4stytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli itse ollut punakaartissa komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4, ja se ettei h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ammuttu, ei johtunut siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n olisi ollut huono punikki, vaan pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4 sattumasta. Totta kai poika oli perinyt is\xc3\xa4n soturiominaisuudet. Rohkeuden ja lujuuden sek\xc3\xa4 selv\xc3\xa4n ja rauhallisen \xc3\xa4lyns\xc3\xa4. \xe2\x80\x93 Rovastinkin mielest\xc3\xa4 polvi oli pojasta parantunut aika lailla. Jos h\xc3\xa4n nyt punakaartilaislauluja humalassa hyr\xc3\xa4ilikin niin sit\xc3\xa4h\xc3\xa4n ei rovasti tiennyt ja olisi kai antanut anteeksikin.\xc2\xbb _NEWLINE_Linna huomasi, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli tiivistettyn\xc3\xa4 sellainen tapahtumakulku, jota h\xc3\xa4n tarvitsi. Avuksi tuli my\xc3\xb6s onnekas sattuma, kun Linnan serkku \xe2\x80\x93 h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 sisarentyt\xc3\xa4r \xe2\x80\x93 tuli k\xc3\xa4ym\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4nen luonaan ja toi mukanaan 1920-luvulla kuolleen veljens\xc3\xa4 laatiman k\xc3\xa4sikirjoituksen. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 kirjoituksesta Linna l\xc3\xb6ysi sellaisen henkil\xc3\xb6n peruspiirteet, josta tuli Jussi Koskela, ja my\xc3\xb6s Preeti Lepp\xc3\xa4sen hahmon alkuaihe oli n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 muistiinpanoissa. Romaanitrilogian nimen Linna kertoi keksineens\xc3\xa4, kun h\xc3\xa4n oli palaamassa tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 kanssa kotiin kansakoulun joulujuhlasta, jossa oli laulettu T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Pohjant\xc3\xa4hden alla -laulu._NEWLINE_Suunnitelma T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Pohjant\xc3\xa4hden alla -trilogian rakenteesta oli p\xc3\xa4\xc3\xa4piirtein valmiina syksyll\xc3\xa4 1956. Ensimm\xc3\xa4isen osan ilmestyess\xc3\xa4 syyskuussa 1959 \xe2\x80\x93 ruotsinkielinen k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6s H\xc3\xb6gt bland Saarij\xc3\xa4rvis moar julkistettiin kuukautta my\xc3\xb6hemmin \xe2\x80\x93 koko trilogian ensimm\xc3\xa4inen, lyijykyn\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kirjoitettu versio oli jo kertaalleen kirjoitettuna. Monet yksityiskohdat muuttuivat ty\xc3\xb6n aikana, mutta teoksen perusrakenne pysyi koko ajan samana. Saadakseen milj\xc3\xb6\xc3\xb6kuvauksen niin oikeaksi ja taustan niin vakuuttavaksi kuin mahdollista Linna syventyi h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4iseen kotiseutukirjallisuuteen, sis\xc3\xa4llissodan kuvauksiin niin "valkoisten" kuin "punaisten" puolelta, moniin muistelmateoksiin, s\xc3\xa4\xc3\xa4tyvaltiop\xc3\xa4ivien ja eduskunnan p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjoihin, sanomalehtikirjoituksiin, kokousselostuksiin ja kokousten p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjoihin sek\xc3\xa4 haastatteli lukuisia, erityisesti sis\xc3\xa4llissodan tapahtumiin ja 1930-luvun alun sis\xc3\xa4poliittiseen kuohuntaan osallistuneita henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4. Trilogian toinen osa ilmestyi syksyll\xc3\xa4 1960. Kolmannen osan oli alun perin tarkoitus ilmesty\xc3\xa4 syksyll\xc3\xa4 1961, mutta yksityiskohtien sommittelu, toiminnan monien lankojen solmiminen yhteen ja luonnekuvien viimeistely veiv\xc3\xa4t suunniteltua enemm\xc3\xa4n aikaa. Lis\xc3\xa4ksi toisen osan synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 kiihke\xc3\xa4 keskustelu vuoden 1918 tapahtumista ja ensimm\xc3\xa4isen osan dramatisointi vaativat Linnan aikaa ja voimia. Kolmannen osan kirjoitusty\xc3\xb6 keskeytyi pariksi viikoksi Linnan saatua liikarasituksesta aiheutuneen sairauskohtauksen kev\xc3\xa4ttalvella 1962. N\xc3\xa4in trilogian p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6sosa tuli kirjakauppoihin vasta syyskuun alussa 1962.\n_START_SECTION_\nVastaanotto\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Pohjant\xc3\xa4hden alla -trilogian ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 osaa myytiin vuoteen 1963 menness\xc3\xa4 130\xc2\xa0000 kappaletta. Koska kyseess\xc3\xa4 oli laajemman teossarjan alku, arvostelu asettui hieman odottavalle kannalle, mutta oli enimm\xc3\xa4kseen hyvin my\xc3\xb6nteist\xc3\xa4. Professori V. A. Koskenniemi antoi Uudessa Suomessa tunnustusta varmoista repliikeist\xc3\xa4 ja el\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 ihmiskuvauksesta. Nuoren polven edustaja J\xc3\xb6rn Donner luonnehti teosta Hufvudstadsbladetissa "V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Linnan suureksi prologiksi". Hyvin positiivisia arvioita esittiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s muiden muassa Matti Kurjensaari P\xc3\xa4iv\xc3\xa4n Sanomissa ja Maija Savutie Kansan Uutisissa. Varauksellisemmin teokseen suhtautui Edwin Linkomies Valvojassa; h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n Linnan n\xc3\xa4kemys 1900-luvun vaihteen sivistyneist\xc3\xb6st\xc3\xa4 oli liian kielteinen ja tarkoituksellisen yksipuolinen. Linkomies paheksui my\xc3\xb6s "s\xc3\xa4\xc3\xa4dytt\xc3\xb6mien sanojen runsasta viljely\xc3\xa4". Kielteisi\xc3\xa4 arvioita teoksesta esittiv\xc3\xa4t er\xc3\xa4\xc3\xa4t nuoren polven kriitikot, muiden muassa Timo Tiusanen Helsingin Sanomissa, Arvo Salo Ylioppilaslehdess\xc3\xa4 ja Jouko Tyyri Parnassossa. Tiusasen mielest\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 Toini Havuun viitaten \xe2\x80\x93 Linna katseli asioita "sammakkoperspektiivist\xc3\xa4". Ruotsissa T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Pohjant\xc3\xa4hden alla sai keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin viel\xc3\xa4 my\xc3\xb6nteisemm\xc3\xa4n vastaanoton; Sven Ulric Palme sanoi Stockholms-Tidningeniss\xc3\xa4 Linnan "t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n Nobel-kirjailijan mitat"._NEWLINE_Trilogian toista osaa odotettiin yleisesti j\xc3\xa4nnittyneesti, koska oletettiin, ett\xc3\xa4 kansalaissodan t\xc3\xa4ytyi olla sen toiminnan keskipisteen\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kerralla kirjallisuuskriitikot olivat kautta linjan innostuneita ja luonnehtivat miltei poikkeuksetta toista osaa suureksi tai ainakin huomattavaksi taideteokseksi, kiittiv\xc3\xa4t sen dramaattista voimaa ja kiihtyneen tapahtumisen tiivist\xc3\xa4 kuvausta. Monien mielest\xc3\xa4 luonnekuvaukset olivat saaneet lis\xc3\xa4\xc3\xa4 syvyytt\xc3\xa4 ja etenkin idealistisen sosialismin ja idealistisen porvarillisuuden henkil\xc3\xb6itym\xc3\xa4t, r\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4li Halme ja kirkkoherra Salpakari, nousivat aivan uusiin mittoihin. Parnasso-lehden arvion kirjoitti t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kerralla professori Matti Kuusi, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4tti kirjoituksensa: "Kirja on ruhjovan vakava, karun huumorillinen, ainutlaatuinen. Se luo historiaa, taakse- ja eteenp\xc3\xa4in." Dagens Nyheterin kulttuuritoimittajan Mauritz Edstr\xc3\xb6min artikkeli "V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Linna Suomen valkoisesta valheesta" marraskuussa 1960 sytytti historiantutkijoiden kesken kiivaan v\xc3\xa4ittelyn vuoden 1918 tapahtumista. Linna itse korosti, ett\xc3\xa4 artikkelin otsikko oli Edstr\xc3\xb6min._NEWLINE_Trilogian p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6sosan saamat arvostelut tarkastelivat miltei poikkeuksetta koko teoskokonaisuutta. Melko yleisesti todettiin, ett\xc3\xa4 Linna oli luonut teoksen, joka etsii mittasuhteiltaan vertaistaan Suomen kirjallisuudessa. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t kriitikot antoivat kolmannelle osalle kuitenkin moitteita liian pitkist\xc3\xa4 kommentoivista jaksoista ja tarpeettoman seikkaper\xc3\xa4isist\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4veteisten puheiden lainauksista. Toisaalta monet my\xc3\xb6s katsoivat Linnan valottaneen Suomen itsen\xc3\xa4isyyden alkuvuosikymmeni\xc3\xa4 uudesta n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta.   _NEWLINE_Romaanitrilogian tapahtumaymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n, Pentinkulman kyl\xc3\xa4yhteis\xc3\xb6n, todettiin yleisesti tulleen kuvatuksi asiantuntevasti ja vakuuttavasti. Tosin ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 osassa esiintyi muutamia pieni\xc3\xa4 anakronismeja ja kansatieteellisi\xc3\xa4 virheellisyyksi\xc3\xa4. P\xc3\xa4rekaton teossa ei 1800-luvun lopulla ilmeisesti menetelty aivan sill\xc3\xa4 tavalla kuin Linna oli sen kertonut ja juopunut torppari lauloi kattotalkoissa laulun, jota on syntynyt vasta my\xc3\xb6hemmin. Lis\xc3\xa4ksi romaanin mukaan tamperelainen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enlehti julkaisi kuvan Laurilan torpan h\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ss\xc3\xa4 syntyneest\xc3\xa4 mellakasta, vaikka suomalaisissa sanomalehdiss\xc3\xa4 ei viel\xc3\xa4 vuonna 1907 ollut valokuvia.\n_START_SECTION_\nTV-sarja\n_START_PARAGRAPH_\nKoivusalon elokuvien materiaalista on leikattu my\xc3\xb6s kahdeksanosainen televisiosarja, joka esitettiin ensimm\xc3\xa4isen kerran 25. joulukuuta 2012 alkaen ja helmikuun loppuun jatkuen.'