b'\n_START_ARTICLE_\nGravis\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 kreikassa\n_START_PARAGRAPH_\nMuinaiskreikassa korkomerkit otettiin muiden diakriittisten merkkien ohella k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n niin kutsuttuna polytonisena ortografiana Aleksanteri Suuren j\xc3\xa4lkeisen\xc3\xa4 aikana. Alun perin ne olivat s\xc3\xa4velkulun merkkej\xc3\xa4. Akuutti oli nousevan koron merkki, kun taas gravis osoitti matalampaa korkoa ja sirkumfleksi tarkoitti, ett\xc3\xa4 tavun alkuosassa \xc3\xa4\xc3\xa4ni nousee mutta laskee j\xc3\xa4lleen sen lopussa._NEWLINE_Gravis voi muinaiskreikassa esiinty\xc3\xa4 vain sanan viimeisess\xc3\xa4 tavussa, joka voi olla joko lyhyt tai pitk\xc3\xa4, ja ainoastaan silloin, kun tavua seuraa v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti toinen sana. Se merkittiin tavun vokaalille tai diftongissa sen j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4iselle vokaalille. _NEWLINE_Nykykreikassa t\xc3\xa4llaista s\xc3\xa4velkulkua ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 esiinny, mutta gravista on k\xc3\xa4ytetty viimeisell\xc3\xa4 tavulla akuutin sijasta, jos kyseist\xc3\xa4 sanaa seuraa v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti toinen sana. Nyttemmin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n otetussa monotonisessa ortografiassa sek\xc3\xa4 gravis ett\xc3\xa4 sirkumfleksi on korvattu akuutilla.\n_START_SECTION_\nPainon merkkin\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nGravis osoittaa painotetun tavun vokaalin maltassa, katalaanissa ja italiassa._NEWLINE_Italiassa on yleisen\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6n\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 painolliseen -a:han, -i:hin, -o:hin tai -u:hun p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyviin sanoihin kuuluu gravis. Painolliseen -e:hen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sanassa esiintyy joko akuutti tai gravis riippuen siit\xc3\xa4, onko loppu-e suljettu vain avoin vokaali. Esimerkkein\xc3\xa4 sanoista, joiden viimeisen kirjaimen p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on gravis, voidaan mainita citt\xc3\xa0 ("kaupunki"), mor\xc3\xad ("[h\xc3\xa4n] kuoli"), virt\xc3\xb9 ("hyve"), Mos\xc3\xa8 ("Mooses") ja port\xc3\xb2 ("[h\xc3\xa4n/se] kantoi"). Kirjoittajat, joiden k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 n\xc3\xa4pp\xc3\xa4imist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 aksentilla varustettuja kirjaimia ei ole ja jotka eiv\xc3\xa4t ole perill\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, miten ne kirjoitetaan, saattavat joskus merkit\xc3\xa4 erillisen yl\xc3\xa4vasemmalle osoittavan viivan tai jopa heittomerkin graviksen sijasta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei ole oikeinkirjoituss\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen mukaista, mutta sit\xc3\xa4 n\xc3\xa4kee yleisesti varsinkin isojen kirjainten yhteydess\xc3\xa4: E` tai E\xe2\x80\x99, kun pit\xc3\xa4isi olla \xc3\x88 ("[h\xc3\xa4n/se] on"). Varsinkin er\xc3\xa4iden lyhennettyjen sanojen yhteydess\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 saattaa sekaannusta: esimerkiksi sanonta un po\xe2\x80\x99 ("jonkin verran"), joka on lyhennetty muoto sanoista un poco, saatetaan kirjoittaa virheellisesti un p\xc3\xb2._NEWLINE_Italiassa on my\xc3\xb6s sanoja, jotka kirjoitetaan muutoin samoin paitsi ett\xc3\xa4 toisessa on gravis, toisessa ei. Ne lausutaan eri tavoin ja niill\xc3\xa4 on eri merkitykset, esimerkiksi pero ("p\xc3\xa4\xc3\xa4ryn\xc3\xa4puu") ja per\xc3\xb2 ("mutta") sek\xc3\xa4 papa ("paavi") ja pap\xc3\xa0 ("is\xc3\xa4", lastenkielinen sana). N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 esimerkeist\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen esiintyy sellaisenaan my\xc3\xb6s katalaanissa._NEWLINE_Bulgariassa gravis esiintyy toisinaan painon merkkin\xc3\xa4 vokaalien \xd0\xb0, \xd0\xbe, u, \xd0\xb5, i ja \' p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n useimmiten vain lastenkirjoissa ja ulkomaalaisille tarkoitetuissa kirjoissa sek\xc3\xa4 sanakirjoissa, mutta muutamissa sanoissa se on pakollinen muutoin samoin kirjoitettavien sanojen erottamiseksi toisistaan. Sellaisia ovat esimerkiksi n\xc3\xa0pa ("h\xc3\xb6yry") ja nap\xc3\xa0 ("penni", "sentti", "raha") sek\xc3\xa4 v\'ln\xd0\xb0 ("villa") ja v\'ln\xd0\xb0\xcc\x80 ("aalto"). T\xc3\xa4ten gravis saattaa muuttaa koko lauseen merkityksen._NEWLINE_Ukrainassa, ruteenissa, valkoven\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 gravista k\xc3\xa4ytettiin 1900-luvun alkupuolelle saakka samaan tapaan kuin bulgariassa. Nykyisin p\xc3\xa4\xc3\xa4paino merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 akuutilla, ja gravista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n en\xc3\xa4\xc3\xa4 vain sivupainon osoittamiseen yhdyssanoissa, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 sanakirjoissa ja kielitieteellisiss\xc3\xa4 teoksissa._NEWLINE_Serbokroatiasta polveutuvissa kieliss\xc3\xa4 ja sloveniassa painotettu tavu voi olla lyhyt tai pitk\xc3\xa4, ja siin\xc3\xa4 voi olla nouseva tai laskeva s\xc3\xa4velkulku. L\xc3\xa4ninn\xc3\xa4 sanakirjoissa ja kieliopillisissa teoksissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nelj\xc3\xa4\xc3\xa4 painon merkki\xc3\xa4: gravista, akuuttia, kaksinkertaista gravista ja sirkumfleksia. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6 on sama sek\xc3\xa4 latinalaisten ett\xc3\xa4 kyrillisten aakkosten yhteydess\xc3\xa4._NEWLINE_Kirkkoslaavissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyisin kolmea korkomerkki\xc3\xa4: akuuttia, gravista ja sirkumfleksia. Niiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ei ole eroa \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4myksess\xc3\xa4 vaan ainoastaan kirjoitustavassa. Gravista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4, kun painotettu vokaali on monikirjaimisen sanan viimeinen kirjain._NEWLINE_Liguurin kieless\xc3\xa4 gravis muun vokaalin kuin o:n p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 merkitsee painotettua lyhytt\xc3\xa4 vokaalia: \xc3\xa0 ([a]), \xc3\xa8 ([\xc9\x9b]), \xc3\xac ([i]) ja \xc3\xb9 (sound [y]). Sen sijaan \xc3\xb2 merkitsee vokaalia [o], mutta se ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ole sanan painollinen vokaali.\n_START_SECTION_\nVokaalin pituus\n_START_PARAGRAPH_\nWalesin kieless\xc3\xa4 gravis merkitsee lyhytt\xc3\xa4 vokaalia tapauksissa, joissa vokaali muutoin lausuttaisiin pitk\xc3\xa4n\xc3\xa4: m\xe1\xba\x81g m\xca\x8a\xc9\xa1 ("muki") mutta mwg mu\xcb\x90\xc9\xa1 ("smoke")._NEWLINE_Skotlannin gaelin kieless\xc3\xa4 se merkitsee pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 vokaalia. Aikaisemmin pitk\xc3\xa4t avoimet vokaalit merkittiin akuutilla, suppeat sen sijaan graviksella, mutta nykyisten ohjeiden mukaan tulisi kaikissa tapauksissa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 gravista.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4velkulun merkkin\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVietnamilaisessa Qu\xe1\xbb\x91c Ng\xe1\xbb\xaf -kirjaimistossa gravis merkitsee laskevaa toonia. Samalla tavalla akuuttia k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n mandariinikiinan Pinyin -romanisaatiossa. jossa sen sijasta voidaan kuitenkin vaihtoehtoisesti k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 numeroa 4 tavun j\xc3\xa4ljess\xc3\xa4: p\xc3\xa0 = pa4. Kantoninkiinan Yale -romanisaatiossa akuutti merkitsee yleens\xc3\xa4 toista toonia, paitsi jos vokaalin j\xc3\xa4ljess\xc3\xa4_NEWLINE_Monissa afrikkalaisissa kieliss\xc3\xa4 gravis merkitsee matalaa toonia, esimerkiksi nobiinin kielen sanassa j\xc3\xa0kk\xc3\xa0r ("ongenkoukku"), joruban sanassa \xc3\xa0gb\xe1\xbb\x8d\xcc\x80n ("leuka") ja hausan sanassa  m\xc3\xa0c\xc3\xa8 ("nainen").  My\xc3\xb6s mohawkin kieless\xc3\xa4 gravis merkitsee matalaa toonia.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 englannin kieless\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nEnglannin kieless\xc3\xa4 gravis on harvinainen, mutta se esiintyy toisinaan runoissa ja laulujen sanoissa osoittamassa, ett\xc3\xa4 tavallisesti \xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4t\xc3\xb6n vokaali poikkeuksellisesti \xc3\xa4\xc3\xa4nnet\xc3\xa4\xc3\xa4n, jotta sanat sopisivat k\xc3\xa4ytettyyn runomittaan. Tavallisimmin se esiintyy sanoissa, jotka loppuvat -ed. Esimerkiksi sana looked ("katsoi") lausutaan tavallisesti yksitavauisena:  \xcb\x88, jolloin e ei \xc3\xa4\xc3\xa4nny, mutta jos se kirjoitetaan look\xc3\xa8d, e on \xc3\xa4\xc3\xa4nnett\xc3\xa4v\xc3\xa4: \xcb\x88 look-ed). Muutoinkin sill\xc3\xa4 joskus erotetaan samaan tapaan sanoja, jotka kirjoitetaan muuten samoin, esimerkiksi verbin learn preteritimuoto learned \xcb\x88 ja adjektiivi learn\xc3\xa8d \xcb\x88, "oppinut"._NEWLINE_Englannissa gravis on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s joissakin sitaattilainoina esiintyviss\xc3\xa4 sanoissa ja sanonnoissa, jotka usein oli lis\xc3\xa4ksi tapana kursivoida, esimerkiksi  vis-\xc3\xa0-vis, pi\xc3\xa8ce de r\xc3\xa9sistance ja cr\xc3\xa8me br\xc3\xbbl\xc3\xa9e.\n_START_SECTION_\nTietokonepeleiss\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMonissa PC-pohjaisissa brittil\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 ja amerikkalaisissa tietokonepeleiss\xc3\xa4 ` -n\xc3\xa4pp\xc3\xa4imell\xc3\xa4 avataan pelikonsoli, niin ett\xc3\xa4 elaaja voi suorittaa skriptikomentoja komentoliittym\xc3\xa4ss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on mahdollista muun muassa seuraavissa peleiss\xc3\xa4:  Battlefield 3, Half-Life, Halo CE, Quake , Half-Life 2, Soldier of Fortune II: Double Helix, Unreal, Counter-Strike, Crysis, Morrowind, Oblivion, Skyrim, Fallout: New Vegas, Fallout 3 ja RuneScape, sek\xc3\xa4 muissa Quake- tai Source-pelimoottoriin perustuvissa peleiss\xc3\xa4._NEWLINE_Roguelike-peleiss\xc3\xa4 gravis merkitsee toisinaan vett\xc3\xa4 tai k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4pp\xc3\xa4imist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKoska tietokoneen n\xc3\xa4pp\xc3\xa4imist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on vain rajallinen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 n\xc3\xa4pp\xc3\xa4imi\xc3\xa4, siin\xc3\xa4 ei ole eri n\xc3\xa4pp\xc3\xa4int\xc3\xa4 jokaiselle aksentilla varustetulle kirjaimelle. Sen sijaan n\xc3\xa4pp\xc3\xa4imist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on yleens\xc3\xa4 yl\xc3\xa4oikealla tarken\xc3\xa4pp\xc3\xa4in, jolla saadaan akuutti tai, jos samanaikaisesti painetaan vaihton\xc3\xa4pp\xc3\xa4int\xc3\xa4, gravis. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4pp\xc3\xa4in on sik\xc3\xa4li poikkeuksellinen, ett\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 painettaessa merkki ei tule n\xc3\xa4ytt\xc3\xb6ruudulla heti n\xc3\xa4kyviin, mutta jos sen j\xc3\xa4lkeen painetaan jonkin vokaalin n\xc3\xa4pp\xc3\xa4int\xc3\xa4, saadaan kyseinen vokaali, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on akuutti tai graavis. (Tarkenteellista vokaalia vastaava ASCII- tai Unicode -arvo on kuitenkin aivan toinen kuin tarkkeettoman, eli tietokoneen kannalta kyseess\xc3\xa4 on aivan eri merkki.) Jos sen sijaan akuuttin\xc3\xa4pp\xc3\xa4inen j\xc3\xa4lkeen painetaan muuta kuin vokaalin\xc3\xa4pp\xc3\xa4int\xc3\xa4, akuutti tulee n\xc3\xa4kyviin omana merkkin\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_My\xc3\xb6s kirjoituskoneissa on vanhastaan vastaavassa kohdassa n\xc3\xa4pp\xc3\xa4in, jolla saadaan akuutti tai gravis. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4pp\xc3\xa4in eroaa muista siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sen painamisen j\xc3\xa4lkeen tela, jonka ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 kirjoituspaperi on, ei siirry, mink\xc3\xa4 vuoksi sen j\xc3\xa4lkeen n\xc3\xa4pp\xc3\xa4ilt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kirjain tulee n\xc3\xa4kyviin akuuttimerkin alle._NEWLINE_Macintoshissa merkit kuten \xc3\xa0 saadaan painamalla ensin Option\xc2\xb7` ja sitten kyseisen vokaalin n\xc3\xa4pp\xc3\xa4int\xc3\xa4. Esimerkiksi make \xc3\xa0 saadaan painamalla ensin Option\xc2\xb7` ja sitten  a, ja vastaavasti \xc3\x80 painamalla ensin Option\xc2\xb7` ja sitten \xe2\x87\xa7 Shift\xc2\xb7a. Sen sijaan iOs:ss\xc3\xa4, jota k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n iPhonessa, iPadissa ja iPodissa, graviksella varustetut merkit saadaan pit\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sormea vokaalin\xc3\xa4pp\xc3\xa4imen p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4, jolloin avautuvasta valikosta voidaan valita haluttu aksenttimerkki. Esimerkiksi \xc3\xa0 saadaan painamalla a-n\xc3\xa4pp\xc3\xa4int\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 se alas ja valitsemalla sen j\xc3\xa4lkeen valikosta \xc3\xa0. OS X Mountain Lionin Macintosh-versiossa 10.8 ja sit\xc3\xa4 uudemmissa versioissa on samantapainen toiminto kuin iOS:ss\xc3\xa4; pit\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vokaalin\xc3\xa4pp\xc3\xa4int\xc3\xa4 alhaalla saadaan n\xc3\xa4kyviin valikko, josta voidaan hiirell\xc3\xa4 klikkaamalla valita oikea tarke._NEWLINE_X Window Systemiss\xc3\xa4 merkit kuten a saadaan painamalla ensin Compose, sitten ` ja lopuksi vokaalin\xc3\xa4pp\xc3\xa4int\xc3\xa4.'