b'\n_START_ARTICLE_\nFilosofisia muruja\n_START_PARAGRAPH_\nFilosofisia muruja (tansk. Philosophiske Smuler) on S\xc3\xb8ren Kierkegaardin vuonna 1844 kirjoittama filosofinen teos ja yksi h\xc3\xa4nen p\xc3\xa4\xc3\xa4teoksistaan. H\xc3\xa4n kirjoitti sen salanimell\xc3\xa4 Johannes Climacus noin kolmessa kuukaudessa._NEWLINE_Teos k\xc3\xa4sittelee filosofian ja kristinuskon v\xc3\xa4list\xc3\xa4 suhdetta. Kierkegaard jatkoi samasta aiheesta P\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ep\xc3\xa4tieteellisess\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkikirjoituksessa, jonka h\xc3\xa4n kirjoitti j\xc3\xa4lkikirjoitukseksi Muruihin. Kierkegaard katsoo, ett\xc3\xa4 uskonnon ajatus pelastuksesta on filosofialle vieras ja se tulee siksi perustella toisin. Varsinaista apologetiikkaa h\xc3\xa4n ei kuitenkaan kannata. H\xc3\xa4n esitt\xc3\xa4\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 kristinusko vaatii ihmisilt\xc3\xa4, ja miksi se on t\xc3\xa4ysin ep\xc3\xa4sopiva h\xc3\xa4nen aikanaan suosiota kasvattaneen hegelil\xc3\xa4isen teologian kanssa \xe2\x80\x94 Kierkegaard korosti (kristin)uskon paradoksaalisuutta, kun taas hegelil\xc3\xa4isyydess\xc3\xa4 puhuttiin vastakohtien dialektisest\xc3\xa4 yhteen sovittamisesta. Teoksessa n\xc3\xa4kyy Kierkegaardin kiinnostus tietoteoriaan ja Platonin ajatukseen muistiinpalauttamisesta._NEWLINE_Kirjassa on viisi lukua, joita edelt\xc3\xa4\xc3\xa4 esipuhe ja propositio, ja seuraa opetus. Lukujen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on yksi \xe2\x80\x9dliite\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9dParadoksista pahentuminen\xe2\x80\x9d), hegelil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 termist\xc3\xb6\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 mutta hegelil\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 vastustava historianfilosofinen \xe2\x80\x9dv\xc3\xa4lisoitto\xe2\x80\x9d, sek\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dlis\xc3\xa4ys\xe2\x80\x9d. Teos esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 olevansa Johannes Climacuksen ajatuskoe. H\xc3\xa4n ei ole kristitty, mutta on kiinnostunut totuuden oppimisesta. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 luvussa Kierkegaard vertaa Sokrateen k\xc3\xa4til\xc3\xb6ntointa, jossa tieto synnytet\xc3\xa4\xc3\xa4n ihmisest\xc3\xa4 itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n, siihen, kun Jumala her\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 ihmisess\xc3\xa4 synnintunnon ja kaipuun pelastukseen. Toisessa luvussa selitet\xc3\xa4\xc3\xa4n ajatus Jumalasta opettajana ja vapahtajana. Jumalan toiminnan syyn\xc3\xa4 on h\xc3\xa4nen rakkautensa oppilasta kohtaan, ja seurauksena Jumalan alentuminen ihmisten tasolle. _NEWLINE_Kolmas luku k\xc3\xa4sittelee \xe2\x80\x9dabsoluuttista paradoksia\xe2\x80\x9d, hullutusta, jonka Jumalan lihaksituleminen saa aikaan. Nelj\xc3\xa4s ja viides luku k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4t oppilaan ja opettajan v\xc3\xa4list\xc3\xa4 suhdetta.'