b'\n_START_ARTICLE_\nBysantin\xe2\x80\x93sassanidien sota (572\xe2\x80\x93591)\n_START_SECTION_\nTaustaa\n_START_PARAGRAPH_\nIt\xc3\xa4-Rooma ja sassanidien Persia olivat sotineet useaan otteeseen 500-luvulla. Yli 60 vuotta vallinnut rauha suurvaltojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli rikkoutunut vuonna 502 kun Persian kuningas Kavadh I oli rahantarpeessaan hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nnyt roomalaiseen Armeniaan ja Pohjois-Mesopotamiaan. Sota oli p\xc3\xa4\xc3\xa4ttynyt vuonna 506 seitsem\xc3\xa4nvuotiseen rauhansopimukseen, johon kuului Rooman suorittamia maksuja Persialle. Rauha osoittautui kuitenkin horjuvaksi ja uusi sota syttyi vuonna 527 valtakuntien v\xc3\xa4lien kiristytty\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4rimmilleen sotaa edelt\xc3\xa4vien vuosien aikana. Vuonna 532 valtakunnat solmivat niin kutsutun "ikuisen rauhan", joka kuitenkin kesti vain kahdeksan vuotta. Seuraava sota syttyi vuonna 540 kun persialaiset hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Mesopotamiaan ja Syyriaan ry\xc3\xb6st\xc3\xa4en merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n Antiokian kaupungin. Osapuolet sopivat aselevon vuonna 545, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei koskenut Lazicaa, miss\xc3\xa4 sota jatkui viel\xc3\xa4 vuoteen 562 asti._NEWLINE_Lazican sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neen, niin kutsutun "50-vuotisen rauhansopimuksen" mukaan roomalaiset saivat pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Lazican, mutta joutuivat maksamaan vuosittain kultaa persialaisille. Suurvaltojen v\xc3\xa4lit alkoivat kuitenkin taas viilet\xc3\xa4 rauhansopimuksen j\xc3\xa4lkeisten vuosien aikana. Kiistaa aiheutti Lazican viereinen Suanian alue, jonka roomalaiset olisivat halunneet haltuunsa sen strategisesti t\xc3\xa4rkeiden solien vuoksi. Kysymyst\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, kuuluiko Suania Lazicaan ei saatu ratkaistuksi. Persialaiset vaativat my\xc3\xb6s maksujen maksamista arabiliittolaisilleen lakhmideille, mist\xc3\xa4 roomalaiset kielt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t._NEWLINE_It\xc3\xa4-Rooman keisariksi nousi vuonna 565 Justinus II, joka oli ulkopolitiikassaan aggressiivisempi kuin edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4ns\xc3\xa4 diplomaattisempi Justinianus I. Suurvaltojen v\xc3\xa4lej\xc3\xa4 kiristi my\xc3\xb6s roomalaisten liittoutuminen persialaisten vihollisen turkkilaisten kanssa sek\xc3\xa4 lakhmidien ja It\xc3\xa4-Rooman liittolaisten ghassanidien v\xc3\xa4liset taistelut. Persialaiset sy\xc3\xb6ksiv\xc3\xa4t noin vuonna 570 Himyarissa nykyisen Jemenin alueella vallasta roomalaismielisen kuninkaan ja asettivat maan paikallisen kuninkaan alaisuuteen. H\xc3\xa4nen piti kuitenkin maksaa veroja Persialle, mink\xc3\xa4 seurauksena Himyar siirtyi persialaisten vaikutusvallan alaisuuteen. Persarmeniassa taas persialaisten vallan alla el\xc3\xa4neet kristityt tekiv\xc3\xa4t vuonna 570 salaisen liittolaissopimuksen It\xc3\xa4-Rooman kanssa ja nousivat kapinaan seuraavana vuonna._NEWLINE_Persian kuningas Khosrau I olisi kuitenkin halunnut pit\xc3\xa4\xc3\xa4 rauhan ja vuoden 572 alussa h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetti l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Konstantinopoliin vahvistaakseen, ett\xc3\xa4 roomalaiset olivat yh\xc3\xa4 valmiita noudattamaan vuoden 562 rauhansopimuksen ehtoja. Justinus ei kuitenkaan ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 halukas jatkamaan maksuja. H\xc3\xa4n ilmoitti antaneensa tukensa persarmenialaisille ja julisti sodan Persialle.'