b'\n_START_ARTICLE_\nMartti Turunen (l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri)\n_START_PARAGRAPH_\nMartti Ilmari Turunen (17. tammikuuta 1918 Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4vesi \xe2\x80\x93 27. toukokuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri. H\xc3\xa4n oli Suomen ensimm\xc3\xa4inen modernin vatsakirurgian systemaattinen kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4, professori ja HYKSin johtava ylil\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri.\n_START_SECTION_\nHenkil\xc3\xb6historia\n_START_PARAGRAPH_\nTurusen vanhemmat olivat ratamestari Tahvo Turunen ja Hilda Maria Raitanen ja puoliso vuodesta 1944 l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen lisensiaatti Marja Terttu Kitunen. Turunen p\xc3\xa4\xc3\xa4si ylioppilaaksi Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n lyseosta 1938 ja valmistui l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen lisensiaatiksi 1947. L\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen ja kirurgian tohtoriksi h\xc3\xa4n v\xc3\xa4itteli 1951 ja erikoistui kirurgiaan 1952 ja rintaelinkirurgiaan 1955. Turunen oli useiden koti- ja ulkomaisten alan j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen j\xc3\xa4sen ja h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin lukuisia kunniamerkkej\xc3\xa4. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s paljon luottamusteht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kunnallisissa, l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisiss\xc3\xa4 ja kansanterveydellisiss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6iss\xc3\xa4. H\xc3\xa4n toimi muiden muassa Sy\xc3\xb6p\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n ja Suomen sy\xc3\xb6p\xc3\xa4yhdistyksen johtoteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen yst\xc3\xa4v\xc3\xa4llinen hymyns\xc3\xa4, l\xc3\xa4mmin k\xc3\xa4denpuristuksensa ja osaa ottava sana potilaalle opettivat h\xc3\xa4nen oppilailleen muutakin kuin kylm\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4tiedett\xc3\xa4. Turunen kuoli 27. toukokuuta 1993 Helsingiss\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4llisen sairauden uuvuttamana.\n_START_SECTION_\nAmmattiura\n_START_PARAGRAPH_\nRintaelinkirurgian dosentti Helsingin yliopistossa Turusesta tuli 1955 ja kirurgian dosentti 1957. Helsingin yliopiston kirurgian professorina h\xc3\xa4n toimi 1964\xe2\x80\x931985 ja samaan aikaan HYKSin II kirurgian klinikan ylil\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin\xc3\xa4. Koko HYKSin johtava ylil\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin h\xc3\xa4n oli 1978\xe2\x80\x931985, el\xc3\xa4kkeell\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4miseens\xc3\xa4 asti. Turusen l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ritoiminta alkoi jo ennen lisensiaatin tutkintoa sodan aikana joukkosidontapaikan l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin\xc3\xa4, sotilasarvoltaan h\xc3\xa4n oli tykist\xc3\xb6luutnantti. Sodan j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n toimi Kontioniemen parantolal\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6hemmin Satalinnan ja Kiljavan parantoloiden kirurgina. T\xc3\xa4rke\xc3\xa4n osan el\xc3\xa4m\xc3\xa4nty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n Turunen teki HYKSin II kirurgian klinikan esimiehen\xc3\xa4. H\xc3\xa4n loi ymp\xc3\xa4rilleen ilmapiirin, jossa oli helppo viihty\xc3\xa4 ja tehd\xc3\xa4 ty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Klinikalle syntyi oma koulukunta, jota arvostettiin sek\xc3\xa4 Suomessa ett\xc3\xa4 ulkomailla. Siell\xc3\xa4 tehtiin Turusen johdolla mm. Suomen ensimm\xc3\xa4inen munuaissiirto kuolleelta henkil\xc3\xb6lt\xc3\xa4 el\xc3\xa4v\xc3\xa4lle 1968 ja kokeiltiin maksansiirtoa muun muassa sioilla.Turunen toimi klinikan esimiehen\xc3\xa4 ajankohtana, jolloin sairaalatoiminta kehittyi voimakkaasti. H\xc3\xa4n osallistui muun muassa Meilahden sairaalan suunnitteluun sek\xc3\xa4 toiminnan k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4miseen ja kehitt\xc3\xa4miseen. HYKSin liittohallituksen j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 ja varapuheenjohtajana h\xc3\xa4n toimi 1967\xe2\x80\x931977._NEWLINE_Tiedemiehen\xc3\xa4 Turunen oli pid\xc3\xa4ttyv\xc3\xa4 ja maanl\xc3\xa4heinen. H\xc3\xa4nen tutkimusaiheensa l\xc3\xb6ytyiv\xc3\xa4t poikkeuksetta kliinisist\xc3\xa4 ongelmista. Keuhkotuberkuloosiin, aikanaan yleiseen kansantautiin, liittyneiden varhaisvuosien tutkimusten j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4nen ja h\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6ryhm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vin tieteellinen tutkimussarja k\xc3\xa4sitteli maksakirroosiin liittyvien vuotojen uuden leikkausmenetelm\xc3\xa4n kehitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Tutkimussarja on maailmanlaajuisesti tunnettu.'