b'\n_START_ARTICLE_\nAsbestikeramiikka\n_START_PARAGRAPH_\nAsbestikeramiikka on Suomessa ja l\xc3\xa4hialueilla tavattavaa kivikautista keramiikkaa, saviastioita, joiden valmistuksessa k\xc3\xa4ytettiin asbestia. Se on Suomen it\xc3\xa4osissa, ilmeisesti my\xc3\xb6hemmin sen keski- ja pohjoisosissa sek\xc3\xa4 Pohjois-Skandinaviassa, tavattava muunnos koilliseurooppalaisesta kampakeramiikasta._NEWLINE_Jo aivan varhaisen kampakeramiikan aikoihin, noin 5100 eaa., alettiin Suomessa sekoittaa saven joukkoon asbestia. Innovaation huippukauden on l\xc3\xa4hteest\xc3\xa4 riippuen arvioitu alkaneen Suomessa 3900\xe2\x80\x932800 eaa. (nuoremman varhaiskampakeramiikan aikoihin) ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyneen 1800\xe2\x80\x931300 eaa. Skandinaviassa asbestikeramiikkaa tunnetaan vuosilta 1500\xe2\x80\x93500 eaa. Materiaalin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti per\xc3\xa4isin Saimaan rantaseuduilta, josta tavataan keramiikkatyypin levinn\xc3\xa4isyysalueen ainoat runsaammat asbestiesiintym\xc3\xa4t. Asbestia k\xc3\xa4ytettiin alussa muuten vain saven seosaineena, mutta sitten huomattiin, ett\xc3\xa4 se lujitti astioita. Asbestin tuoma lujuus mahdollisti hyvin ohutsein\xc3\xa4isten saviastioiden valmistuksen. Suomessa asbestikeramiikkaa olivat Kierikin ja P\xc3\xb6lj\xc3\xa4n keramiikat. Niiden alue ulottui Laatokan l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 Oulun seudulle. Kalevi Wiikin mukaan asbestikeramiikka liittyi varhaisiin saamelaisiin, mutta t\xc3\xa4t\xc3\xa4 v\xc3\xa4itett\xc3\xa4 ei pystyt\xc3\xa4 tarkistamaan, koska asbestikeramiikan tekij\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t tunteneet kirjoitusta._NEWLINE_Ensin asbestia k\xc3\xa4ytettiin hienonnettuna sidosaineena ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin hiekan korvikkeena. Jossakin vaiheessa huomattiin alkaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 asbestin ominaisuuksia hyv\xc3\xa4ksi: sen pitk\xc3\xa4t kuidut mahdollistivat saviastioiden muovaamisen hyvin ohutsein\xc3\xa4isiksi ja siten kevyiksi kest\xc3\xa4vyydest\xc3\xa4 kuitenkaan tinkim\xc3\xa4tt\xc3\xa4. Joidenkin asbestikeraamisten astioiden (P\xc3\xb6lj\xc3\xa4n tyyppi) sein\xc3\xa4m\xc3\xa4n paksuus on vain 6 mm astian halkaisijan ollessa 50 cm. Lis\xc3\xa4ksi asbestin sekoittaminen saveen mahdollistaa periaatteessa alkeellisen metallurgian, koska se lis\xc3\xa4\xc3\xa4 saven l\xc3\xa4mm\xc3\xb6nkest\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Ei olla lainkaan varmoja, k\xc3\xa4ytettiink\xc3\xb6 astioita jo niinkin varhain jonkinlaiseen metallurgiaan, mutta l\xc3\xb6ydettyjen esineiden muotoilu (rei\xc3\xa4t) saattavat osaltaan viitata t\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Asbestikeraamisen kulttuurin piirist\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty muutama puhtaasta kuparista valmistettu esine sek\xc3\xa4 niiden palasia. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ovat esimerkiksi takomalla valmistetut Suomussalmen Kukkosaaren kuparinen kirves, Polvij\xc3\xa4rven Solan rannerengas ja Yli-Iin kupariveitsi, jotka on ajoitettu noin vuoteen 2000 eaa. eli alueiden asbestikeraamiseen vaiheeseen (ajoitus ep\xc3\xa4varma). My\xc3\xb6s Ruotsin L\xc3\xa4nsipohjasta (Kalixjoelta) on l\xc3\xb6ydetty kuparinpalasia asbestikeramiikan joukosta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 varhainen (kalkoliittinen?) metallurgian muoto edelt\xc3\xa4isi Suomessa alkavaa varsinaista pronssikautta noin 500 vuodella. On my\xc3\xb6s uumoiltu, ett\xc3\xa4 asbestiastiat olisivat periaatteessa k\xc3\xa4yneet hyvin my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rvimalmin pelkist\xc3\xa4miseen raudaksi my\xc3\xb6hemmin. Samalla kun kest\xc3\xa4vyys asbestin ansiosta lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi, vaikeuttivat sen kuidut astioiden runsaampaa koristelua ja my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asbestikeramiikassa koristelu saattaakin puuttua kokonaan.'