b'\n_START_ARTICLE_\nPurjeperhonen\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPurjeperhosen siipien yl\xc3\xa4pinnan v\xc3\xa4ri on vaaleankeltainen, jossa on leveit\xc3\xa4 mustia juovia. Takasiiviss\xc3\xa4 on silm\xc3\xa4t\xc3\xa4pl\xc3\xa4 ja pitk\xc3\xa4t kannukset. Siipien k\xc3\xa4rkiv\xc3\xa4li on 60\xe2\x80\x9380 mm.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nPurjeperhonen esiintyy Pohjois-Afrikasta Keski-Eurooppaan ja Aasian lauhkeiden osien kautta L\xc3\xa4nsi-Kiinaan. Britteinsaarilla ja Pohjois-Euroopassa se on vain satunnainen vaeltaja, Baltiassa sit\xc3\xa4 tavataan yleisemmin kuin Pohjoismaissa. Suomesta lajia on tavattu yksi yksil\xc3\xb6 Turun Halisista vuonna 1984. Tarkka Suomessa tavattu yksil\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on kyll\xc3\xa4 suurempi, mutta muut havainnot ovat olleet joko liian ep\xc3\xa4varmoja tai aivan ilmeisesti ihmisen mukana maahan kulkeutuneita eli ns. importteja._NEWLINE_Lajin lentoaika on maaliskuusta syyskuuhun yhten\xc3\xa4 tai kahtena sukupolvena.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nPurjeperhonen el\xc3\xa4\xc3\xa4 niityill\xc3\xa4, pelloilla ja puutarhoissa.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukan ravintokasveja ovat oratuomi (Prunus spinosa) ja muut Prunus-suvun lajit sek\xc3\xa4 orapihlajat (Crataegus).'