b'\n_START_ARTICLE_\nHelsingin suuri alueliitos\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin suuri alueliitos tarkoittaa vuonna 1946 tapahtunutta Helsingin alueen laajentamista.\n_START_SECTION_\nAlueliitos\n_START_PARAGRAPH_\nAlueliitoksessa 1. tammikuuta 1946 Helsinkiin liitettiin Helsingin maalaiskunnasta muun muassa Tali, Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nm\xc3\xa4ki, Konala, Pakila, Tuomarinkyl\xc3\xa4, Suutarila, Pukinm\xc3\xa4ki, Malmi, Tapanila, Puistola, Viikki, Vartiokyl\xc3\xa4, Mellunkyl\xc3\xa4, Herttoniemi, Herttoniemeen tuolloin kuulunut Roihuvuoren alue, Laajasalo ja Santahamina sek\xc3\xa4 osia Kaarelasta, Helsingin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n kirkonkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja Tikkurilasta. Lis\xc3\xa4ksi Helsinkiin liitettiin silloinen Haagan kauppala sek\xc3\xa4 Huopalahden, Kulosaaren ja Oulunkyl\xc3\xa4n kunnat. Huopalahden kuntaan kuuluivat muun muassa Lauttasaari ja Munkkiniemi. _NEWLINE_Alueliitosta oli valmisteltu 1920-luvulta saakka. Kaupungin alue kasvoi liitoksessa noin kahdeksankertaiseksi. Samalla maalaiskunta menetti suurimmat taajamansa, hallinnollisen keskuksensa (Malmi), kolmanneksen pinta-alastaan ja yli kaksi kolmasosaa asukkaistaan. My\xc3\xb6s Helsingin tuolloinen p\xc3\xa4\xc3\xa4lentoasema, Helsinki-Malmin lentoasema, siirtyi maalaiskunnasta Helsingin puolelle._NEWLINE_Vuosaari j\xc3\xa4i vuoden 1946 alueliitoksessa viel\xc3\xa4 osaksi Helsingin maalaiskuntaa. Vuosaari liitettiin Helsinkiin vasta vuonna 1966.\n_START_SECTION_\nSyyt esikaupunkien syntyyn\n_START_PARAGRAPH_\nAsutuksen levi\xc3\xa4minen 1900-luvun alussa Helsinki\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4lle maaseudulle johtui kaupungissa vallinneesta asuntopulasta, kehnoista asunto-oloista ja korkeista vuokrista. Varsinkin v\xc3\xa4h\xc3\xa4varaisempia ihmisi\xc3\xa4 muutto esikaupunkiin houkutteli, vaikka asumisen taso siell\xc3\xa4 oli alempi kuin kaupungissa. Useimmissa esikaupungeissa ei ollut hyv\xc3\xa4kuntoisia katuja, ei vesi- eik\xc3\xa4 viem\xc3\xa4rijohtoja ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6- ja kaasulaitoksen palvelutkaan eiv\xc3\xa4t ulottuneet joka kolkkaan. Vastapainona oli se, ett\xc3\xa4 asuminen esikaupungissa oli halvempaa ja viihtyis\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4. Monia maaseudulta kaupunkiin muuttaneita ihmisi\xc3\xa4 houkutteli my\xc3\xb6s se, ett\xc3\xa4 esikaupungissa oli mahdollisuus viljell\xc3\xa4 pient\xc3\xa4 puutarhapalstaa._NEWLINE_Moni sellainenkin helsinkil\xc3\xa4inen, jolle korkea vuokra ei ollut este kaupungissa asumiselle, halusi muuttaa tilavampaan omakotitaloon esikaupunkiin. Helsingin kunnallispolitiikalle oli ominaista, ett\xc3\xa4 suosittiin yksipuolisesti korkeita kerrostaloja. Yksi- ja kaksikerroksiset asuintalot alkoivat v\xc3\xa4isty\xc3\xa4 kaupungista 1880- ja 1890-luvuilla. Poikkeuksina olivat muutamat kaupungin laita-alueet kuten matalasti rakennettu Eira, jolle vahvistettiin asemakaava 1908, sek\xc3\xa4 kaupungin pohjoisosiin rakennetut, muusta kaupunkirakenteesta erill\xc3\xa4\xc3\xa4n sijainneet pientaloalueet kuten Kumpula ja Puu-K\xc3\xa4pyl\xc3\xa4._NEWLINE_Puutarhan ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4 yhdenperheentalo edusti korkeampaa asumis- ja elintasoa, mink\xc3\xa4 vuoksi sellainen houkutteli varakkaampiakin kaupunkilaisia. Vilkas tonttien kysynt\xc3\xa4 huvilakaupungeissa sai yksityiset yritt\xc3\xa4j\xc3\xa4tkin ottamaan asian omakseen. N\xc3\xa4in syntyi yrityksi\xc3\xa4, jotka ostivat maata, jakoivat sen asuntotonteiksi ja myiv\xc3\xa4t tontit halukkaille muuttajille. N\xc3\xa4in kaupungin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n syntyi omakoti- ja huvilayhdyskuntia.\n_START_SECTION_\nTaajav\xc3\xa4kisten yhdyskuntien synty\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 esikaupunkeina syntyiv\xc3\xa4t Hermanni, Toukola ja Pasila. Esikaupunkien ilmestyminen kaupungin rajoille synnytti ajatuksen luoda kaupunkien ja maalaiskuntien hallinnon v\xc3\xa4limuoto. Helsingin esikaupunkikysymys johti vuoden 1894 valtiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4 tehtyyn aloitteeseen komitean asettamisesta tutkimaan asiaa. Komitea sai mietint\xc3\xb6ns\xc3\xa4 valmiiksi 1896. Asetus taajav\xc3\xa4kisten maalaisyhdyskuntien j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misest\xc3\xa4 annettiin 15. kes\xc3\xa4kuuta 1898. Yhdyskuntien mallis\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t laati protokollasihteeri K. J. St\xc3\xa5hlberg. V\xc3\xa4hitellen syntyi useita taajav\xc3\xa4kisi\xc3\xa4 yhdyskuntia: Haaga, Oulunkyl\xc3\xa4, Pakinkyl\xc3\xa4, Pukinm\xc3\xa4ki, Kulosaari, Tikkurila, Pasila, Munkkiniemi, Malmi\xe2\x80\x93Tapaninkyl\xc3\xa4, Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nm\xc3\xa4ki, Deger\xc3\xb6, Lauttasaari, Herttuanniemi ja Puodinkyl\xc3\xa4. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Pasila kuitenkin liitettiin Helsinkiin jo vuonna 1910, Hermanni ja Toukola jo sit\xc3\xa4 ennen.\n_START_SECTION_\nEsikaupunkeja omiksi kunniksi\n_START_PARAGRAPH_\nEsikaupunkien kasvaessa niiden kunnallisten teht\xc3\xa4vien hoito haluttiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 siten, ett\xc3\xa4 niist\xc3\xa4 tehtiin itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kuntia. Huopalahden kunta erotettiin Helsingin maalaiskunnasta 1920, Oulunkyl\xc3\xa4n maalaiskunta 1921 ja Kulosaaren maalaiskunta 1922. Haagan kauppala erosi Huopalahden kunnasta 1923._NEWLINE_Joulukuussa 1917 tehtiin Helsingin maalaiskunnan valtuustossa aloite Malminkyl\xc3\xa4n ja Tapanilankyl\xc3\xa4n muodostamiseksi Malmi\xe2\x80\x93Tapanila-nimiseksi kauppalaksi. Asiaa selviteltiin useita vuosia, mutta se j\xc3\xa4i ratkaisematta, kun alettiin selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4 esikaupunkien liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Helsinkiin._NEWLINE_Espoon maalaiskunnan alueelle perustettu Kauniaisten kauppala aloitti toimintansa vuoden 1920 alussa. Kauniaisten itsen\xc3\xa4istyminen toimi kannustimena, kun Lepp\xc3\xa4vaaran asemanseudun asukkaat ryhtyiv\xc3\xa4t neuvottelemaan eroamisestaan Espoon kunnasta. Aloite itsen\xc3\xa4isest\xc3\xa4 Lepp\xc3\xa4vaarasta ei koskaan johtanut tuloksiin, mutta sekin muodostettiin taajav\xc3\xa4kiseksi yhdyskunnaksi. My\xc3\xb6s itsen\xc3\xa4isen Suomenlinnan kunnan perustamista selviteltiin, sill\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4saaret jakautuivat kahteen kuntaan, Helsingin kaupunkiin ja Helsingin maalaiskuntaan, rajan kulkiessa Kuninkaansalmen kautta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n selvitysty\xc3\xb6 ei johtanut tuloksiin.\n_START_SECTION_\nEsikaupunkien asukkaat\n_START_PARAGRAPH_\nEsikaupunkien kaupunkilaiselinkeinojen varassa el\xc3\xa4v\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli asettunut asumaan maanviljelij\xc3\xb6iden asunsijoille. Vuonna 1930 esikaupungeissa asui 35\xc2\xa0344 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 ja niiss\xc3\xa4 oli 5\xc2\xa0916 rakennettua kiinteist\xc3\xb6\xc3\xa4. Helsingin omistuksessa oli 5\xc2\xa0173 hehtaaria esikaupunkien maata._NEWLINE_Esikaupunkien asukkaiden tarpeet ja harrastukset poikkesivat suuresti maanviljelij\xc3\xa4v\xc3\xa4est\xc3\xb6n tarpeista ja harrastuksista. Kaupungin talouspiiriin kuuluvien eri osien keskitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 saman kunnan hallintaan pidettiin monessa suhteessa v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ilmeni erityisesti asemakaavoituksessa ja rakennustoiminnassa. Haluttiin, ett\xc3\xa4 asutuksen laajeneminen tapahtui keskitetyn johdon alaisena ja siten, ettei rakentaminen muodostu esteeksi j\xc3\xa4rjestetyn asutuksen kehittymiselle. Ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n haluttu, ett\xc3\xa4 esikaupunkeihin vakiintuu kaupunkia alempi elin- ja asumistaso._NEWLINE_Muutamat esikaupungit kuten Kulosaari ja Munkkiniemi olivat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 varakkaiden asuntoalueita, mutta useimmissa muissa asukkaiden kesim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen tulotaso oli alempi kuin itse kaupungissa. Vuoden 1930 v\xc3\xa4est\xc3\xb6laskennan mukaan 6\xc2\xa0100 esikaupunkialueen asukasta k\xc3\xa4vi Helsingiss\xc3\xa4 t\xc3\xb6iss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli 33 prosenttia esikaupunkien ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4. He ty\xc3\xb6skenteliv\xc3\xa4t pienipalkkaisissa t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 ja he olivat muuttaneet esikaupunkeihin halvempien elinkustannusten, erityisesti asumiskustannusten houkuttelemina. Kaupunkiv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n verrattuna heist\xc3\xa4 oli suurempi osa perheellisi\xc3\xa4 ja useampilapsisia. Esikaupunkien v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli taloussuhdanteiden vaihtelulle tuntuvasti alttiimpia kuin varsinainen kaupunkiv\xc3\xa4est\xc3\xb6. Pulakausina he joutuivat kaupunkilaisia nopeammin ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6miksi ja julkisen huollon piiriin._NEWLINE_Esikaupunkien huoltomenot kuten k\xc3\xb6yh\xc3\xa4inhoito, lastensuojelu, sairaanhoito ja ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyshuolto rasittivat kuntia kaupunkikuntaa enemm\xc3\xa4n, sill\xc3\xa4 kaupungeilla oli laajempi verotuspohja. Ep\xc3\xa4suhta huoltomenojen ja verotuspohjan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 k\xc3\xa4rjistyi pula-aikoina, jolloin huoltomenot kasvoivat ja verotetut tulot laskivat.\n_START_SECTION_\nHelsingin maalaiskunnan olot\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin maalaiskunta oli kaupungin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n kunnista se, jonka oloja esikaupunkiasutus oli eniten muuttanut. Esikaupunkien v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli kunnassa selv\xc3\xa4n\xc3\xa4 enemmist\xc3\xb6n\xc3\xa4 ja valtuuston 41 j\xc3\xa4senest\xc3\xa4 vain 10 edusti varsinaista maanviljelij\xc3\xa4v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4. Maalaiskunta ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 ollut maanviljelij\xc3\xb6iden itsehallintoyhdyskunta. Viljelij\xc3\xa4t valittivat, ett\xc3\xa4 esikaupunkiv\xc3\xa4est\xc3\xb6 rasitti kunnan taloutta. Esimerkiksi 1932 k\xc3\xb6yh\xc3\xa4inhoidon osuus kunnan saamista verotuloista oli 42,8 prosenttia. Vuonna 1934 k\xc3\xb6yh\xc3\xa4inhoidon ja varat\xc3\xb6iden menot olivat 49,5\xc2\xa0% menojen loppusummasta._NEWLINE_Maalaiskunnan taloudellinen asema ei sallinut varojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 esikaupunkien erikoistarpeisiin. Kunta my\xc3\xb6s laiminl\xc3\xb6i esikaupunkien olojen j\xc3\xa4rjestely\xc3\xa4._NEWLINE_Helsingin maalaiskunta piti kunnassa olevia k\xc3\xb6yhien ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isten asuttamia esikaupunkialueita uhkana taloudelleen. Se teki 1919 valtioneuvostolle esityksen, ett\xc3\xa4 esikaupungit liitett\xc3\xa4isiin Helsinkiin. Asiaa edisti my\xc3\xb6s se, ett\xc3\xa4 Helsinki oli aloittanut 1917 maanostot Pukinm\xc3\xa4est\xc3\xa4, Tuomarinkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja Pakilasta. Maanhankinta jatkui 1920- ja 1930-luvuilla._NEWLINE_Helsingin kaupunginvaltuusto asetti 1920 viisij\xc3\xa4senisen valtuuskunnan selvittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hialueiden liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 kaupunkiin. Valtuuskunta neuvotteli my\xc3\xb6s ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6kuntien valtuustojen edustajien kanssa liitosalueen sopivista rajoista. Valtuuskunta kokosi laajan aineiston, mutta sen ty\xc3\xb6 pys\xc3\xa4htyi 1923 johtamatta lopulliseen ehdotukseen._NEWLINE_Valtioneuvosto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 1928 keskitt\xc3\xa4\xc3\xa4 selvitysty\xc3\xb6n yhdelle henkil\xc3\xb6lle. Selvitysmieheksi valittiin kunnallisen keskustoimiston johtaja ja Suomen kaupunkiliiton sihteeri, maisteri Yrj\xc3\xb6 Harvia. Laaja mietint\xc3\xb6 valmistui 1936 kahtena osana ja lausuntoja sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kolmas osa ilmestyi 1940._NEWLINE_Liitosten edellytyksen\xc3\xa4 oli sopiva lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6. Vuonna 1925 s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin kunnallisen jaotuksen muutoksia koskeva laki ja laki maan siirt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 kameraalisessa suhteessa hallinnollisesta tai oikeudellisesta alueesta toiseen. Vuoden 1931 kaupunkien asemakaavalaki antoi kaupunkikunnille valtuudet s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stell\xc3\xa4 esikaupunkiasutusta yksityisell\xc3\xa4 maalla. Samana vuonna vahvistettiin uusi laki taajav\xc3\xa4kisist\xc3\xa4 yhdyskunnista maaseudulla.\n_START_SECTION_\nHelsingin laajeneminen\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingin kaupunginhallitus antoi kes\xc3\xa4kuussa 1939 liittoasiassa lausuntonsa, johon kaupunginvaltuusto yhtyi. Kaupunki piti t\xc3\xa4rkeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 asiana saada yhdistetyksi itseens\xc3\xa4 ne alueet, joissa kaupunki omisti huomattavia maa-alueita._NEWLINE_Kaupunginhallitus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti maaliskuussa 1940 kiirehti\xc3\xa4 liittosasiaa niin, ett\xc3\xa4 se tapahtuisi vuoden 1941 alusta. Syyn\xc3\xa4 kiirehtimiseen oli se, ett\xc3\xa4 Suomi luovutti Neuvostoliitolle laajoja maa-alueita Moskovan rauhassa. Helsinki halusi sijoittaa luovutettujen alueiden asukkaita kaupungin omistamille maille ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6kuntiin, sill\xc3\xa4 kaupungissa ei ollut vapaata rakentamiseen soveltuvaa maata. Kiirehtiminen ei auttanut, vaan liitos toteutui vasta jatkosodan j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Harvian vuonna 1936 laatiman ehdotuksen mukaan Helsinkiin olisi liitetty my\xc3\xb6s Espoon it\xc3\xa4isin osa, muun muassa Lepp\xc3\xa4vaara. T\xc3\xa4lt\xc3\xa4 osin liitos ei kuitenkaan toteutunut._NEWLINE_Ennen liitosta muodostuneiden esikaupunkien lis\xc3\xa4ksi liitosalueella oli paljon silloin viel\xc3\xa4 rakentamattomia alueita. Seuranneiden vuosikymmenien aikana sinne alettiin rakentaa suuri joukko l\xc3\xa4hi\xc3\xb6t\xc3\xa4, samoin kuin my\xc3\xb6s Espooseen ja Vantaan j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neelle alueellekin.'