b'\n_START_ARTICLE_\nKuorevesi\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nKuorevesi sijaitsee Pirkanmaan ja Keski-Suomen v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 vedenjakaja-alueella. Korkeimmat m\xc3\xa4kien huiput ulottuvat yli 200 metrin korkeudelle merenpinnasta. Erikoinen luonnonn\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyys on entisen Kuoreveden ja J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n rajan tuntumassa sijaitseva Ruuhivuori, joka kohoaa \xc3\xa4kkijyrk\xc3\xa4sti liki 50 metri\xc3\xa4 viereisen Ruuhij\xc3\xa4rven pinnasta. Kuoreveden alue kuuluu Kokem\xc3\xa4enjoen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n ja maisemakuvassa on J\xc3\xa4rvi-Suomen piirteit\xc3\xa4. Kaksi suurinta j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 ovat Kuorevesi ja Ev\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi, joka sijaitsee osittain L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4en puolella. Edellinen purkaa vetens\xc3\xa4 Keuruun reitin, j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden reitin vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Pienempi\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 on n\xc3\xa4iden lis\xc3\xa4ksi useita kymmeni\xc3\xa4. Entisen kunnan rajaseuduilla on suuria yhten\xc3\xa4isi\xc3\xa4, miltei er\xc3\xa4maisia mets\xc3\xa4alueita.\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nAjostaipale, Eskola, Ev\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi-Yl\xc3\xb6svesi, Hallinpenkki, Huikuri, Joensuu, Kaltila, Kavala, Kerte, Kolhi, Kolosalmi, Kuoreniemi, Kurra, Lahdenkyl\xc3\xa4, Liponsalmi, Palsina, Pihlaisto, Pitk\xc3\xa4inen, Runttim\xc3\xa4ki, Suinula, S\xc3\xa4rkilahti, Vedenp\xc3\xa4\xc3\xa4, V\xc3\xa4h\xc3\xa4salmi.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nKuoreveden kautta kulkevat kantatie 56 J\xc3\xa4ms\xc3\xa4st\xc3\xa4 M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4n ja seututie 343 L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4elt\xc3\xa4 M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4n. Entisen kunnan luoteisrajaa sivuaa Oriveden ja Keuruun v\xc3\xa4linen kantatie 58. Valtatie 9 kulki aiemmin Hallinpenkin kyl\xc3\xa4n kautta, mutta uudelleen rakennettuna se j\xc3\xa4i kunnanrajan etel\xc3\xa4puolelle. L\xc3\xa4himm\xc3\xa4t rautatieasemat sijaitsevat J\xc3\xa4ms\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Vilppulassa.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPysyv\xc3\xa4 asutus tuli seudulle keskiajan loppupuolella. Sit\xc3\xa4 ennen Kuoreveden metsi\xc3\xa4 ja kalavesi\xc3\xa4 hallitsivat saamelaiset ja h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4iset er\xc3\xa4nk\xc3\xa4vij\xc3\xa4t. Kuoreveden seutu oli jo sit\xc3\xa4 ennen tunnettu Satakunnan ja H\xc3\xa4meen maakuntien raja-alueena. Eerik Akselinpoika Tott vahvisti n\xc3\xa4iden maakuntien v\xc3\xa4lisen rajan vuonna 1449, ja Kuorevesi-nimi esiintyi virallisesti ensimm\xc3\xa4isen kerran kyseisen rajank\xc3\xa4ynnin yhteydess\xc3\xa4 muodossa Kohrevesi. Nimi viittasi alun perin j\xc3\xa4rveen, jonka kautta kyseinen raja kulki; my\xc3\xb6hemmin se tuli pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n nimeksi. Isonjaon yhteydess\xc3\xa4 Kuorevedelle muodostettiin laajoja kruununmetsi\xc3\xa4, joiden kokonaispinta-ala oli noin 12\xc2\xa0000 hehtaaria eli liki kolmannes kunnan kokonaispinta-alasta. 1930-luvun lopulle saakka Kuorevesi oli miltei puhtaasti maa- ja mets\xc3\xa4talouspit\xc3\xa4j\xc3\xa4.   _NEWLINE_Kuorevesi kuului alkujaan Kangasalaan ja vuoden 1540 tienoilta l\xc3\xa4htien siit\xc3\xa4 eronneeseen Oriveteen. Tuolloin mainittiin kymmenen kyl\xc3\xa4\xc3\xa4, joissa oli kuitenkin vain 17 veroa maksanutta taloa. Asutuksen syntymiseen Kangasalan suunnasta k\xc3\xa4sin viittaa perim\xc3\xa4tieto, jonka mukaan Suinulan kyl\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4inen asukas oli kotoisin juuri Kangasalta; my\xc3\xb6s Kangasalla on samanniminen kyl\xc3\xa4. L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4ki erosi Orivedest\xc3\xa4 1600-luvun puoliv\xc3\xa4lin tienoilla ja Kuorevesi seurasi mukana. Kuorevedest\xc3\xa4 tuli L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4en kappeliseurakunta vuonna 1668 ja itsen\xc3\xa4inen seurakunta 1873. Kuoreveden ensimm\xc3\xa4inen kirkko rakennettiin todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti 1640-luvulla, mutta purettiin jo 40 vuotta my\xc3\xb6hemmin. Nykyinen kirkko on j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4 kolmas. _NEWLINE_Kuoreveden asukasluku alkoi kasvaa voimakkaasti isonvihan j\xc3\xa4lkeen; vuonna 1750 mainittiin kappelissa olleen 440 ja vuonna 1800 jo 968 asukasta. V\xc3\xa4kiluvun kasvu jatkui ripe\xc3\xa4n\xc3\xa4 1900-luvun alkuvuosikymmenille saakka, jolloin kasvuvauhti laantui. Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeiset vuodet merkitsiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4lleen nopeaa lis\xc3\xa4yst\xc3\xa4, kunnes maaltamuutto alkoi vaikuttaa v\xc3\xa4hent\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Vuonna 1950 Kuorevedell\xc3\xa4 oli 4\xc2\xa0691 asukasta, vuonna 1960 vastaava luku oli 3\xc2\xa0854, mutta vuonna 1970 asukkaita oli en\xc3\xa4\xc3\xa4 3\xc2\xa0359. Vuonna 1985 Kuorevedell\xc3\xa4 oli 3\xc2\xa0174 asukasta._NEWLINE_Vuonna 1885 aloitettiin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen postin kuljetus H\xc3\xa4meenlinnasta L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4en ja J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n kautta Laukaaseen ja sielt\xc3\xa4 edelleen Vaasaan. Postitie kulki niin sanottua Vanhaa Laukaantiet\xc3\xa4 Kuorevedell\xc3\xa4 Hallinpenkin kyl\xc3\xa4n kautta, jossa oli kestikievari. Kyl\xc3\xa4n nimen kerrotaan syntyneen siten, ett\xc3\xa4 niill\xc3\xa4 tienoilla er\xc3\xa4nk\xc3\xa4vij\xc3\xb6iden karjaa paimentanut koira makaili suurella kivell\xc3\xa4, jota alettiin kutsua Hallinpenkiksi. T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on sijainnut my\xc3\xb6s kansanlaulusta ja n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4st\xc3\xa4 tunnetun, postinkuljettajan ry\xc3\xb6st\xc3\xa4neen ja surmanneen Hallin Jannen kotitalo._NEWLINE_Kuoreveden Vehn\xc3\xa4mylly oli 1930-luvulla seutukunnalla tunnettu mylly, johon tuotiin viljaa jauhettavaksi aina Keuruulta ja Ruovedelt\xc3\xa4 saakka. Myllyn katolla oli jo 1930-luvulla valomainos, joka oli ilmeisesti seudun ensimm\xc3\xa4inen. Myllyll\xc3\xa4 oli oma rekister\xc3\xb6ity Kultat\xc3\xa4hti -tuotemerkki, jota myytiin ymp\xc3\xa4ri Suomen._NEWLINE_Laajempi teollinen toiminta k\xc3\xa4ynnistyi 1930-luvun lopulla, kun Suomen lentokoneteollisuutta jouduttiin laajentamaan tuntuvasti toisen maailmansodan syttymisen vuoksi. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in kuntaan tuli Karhum\xc3\xa4en veljesten lentokonetehdas silloisen Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n maalaiskunnan Keljosta, ja Hallin taajama syntyi k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 tyhj\xc3\xa4st\xc3\xa4 siihen saakka syrj\xc3\xa4iselle Hallinkankaalle. Niilo, Uuno ja Valto Karhum\xc3\xa4ki, jotka olivat alun perin kotoisin Multialta, vaikuttivat huomattavasti koko kunnan sotien j\xc3\xa4lkeiseen kehitykseen. Vuonna 1973 siirtyi Ilmavoimien Teknillinen Koulu Kauhavalta Halliin. Kun lentokoneiden valmistus vuonna 1967 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Valmetin Tampereen tehtaalla, tuli Kuorevedest\xc3\xa4 Suomen ainoa paikka, jossa valmistettiin lentokoneita. Paikkakunnalla valmistettiin ja suunniteltiin 1970- ja 1980- luvuilla muun muassa Valmet L-70 Vinka ja Valmet L-90 Redigo -lentokoneet. Lis\xc3\xa4ksi paikkakunnalla on koottu ilmavoimien brittil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 Hawk -koulutuskoneita ja Yhdysvaltalaisia F/A-18 Hornet -h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4lentokoneita.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nKuoreveden pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla sianlavasta valmistettu oskarinpata, ruisleip\xc3\xa4, kalja ja marjapuuro.'