b'\n_START_ARTICLE_\nKustaa Salminen\n_START_PARAGRAPH_\nKustaa Vilhelm Salminen (16. syyskuuta 1885 Paattinen \xe2\x80\x93 6. syyskuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen maalari, joka toimi Suomen sis\xc3\xa4llissodan aikana punakaartin Satakunnan rintaman p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 maaliskuussa 1918. H\xc3\xa4n aiheutti Tampereen taistelun taistelun aikana vahingossa Tampereen esikunnan r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysonnettomuuden, jossa kaupungin  puolustusta johtanut punap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Hugo Salmela sai surmansa.\n_START_SECTION_\nVarhaisemmat vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nSalminen oli ammatiltaan maalari ja toimi nuoruudessaan ty\xc3\xb6paikkansa luottamusmiehen\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli maanviljelij\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6hemmin ajuri, ja h\xc3\xa4n varttui Paraisilla ja Turussa. Salminen muutti Helsinkiin vuonna 1908. H\xc3\xa4n liittyi vuonna 1917 silloisen ty\xc3\xb6paikkansa Katajanokan sotasataman ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden perustamaan punakaartiin eli niin sanottuun Portun pataljoonaan. H\xc3\xa4net valittiin pian suurlakon j\xc3\xa4lkeen marraskuun 1917 lopussa koko Helsingin ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en j\xc3\xa4rjestyskaartin p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s edusti Helsingin kaartia Tampereella joulukuussa pidetyss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestyskaartien valtakunnallisessa kokouksessa. Salminen jatkoi Helsingin punakaartin p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 sis\xc3\xa4llissodan puhkeamiseen asti.  H\xc3\xa4n allekirjoitti 27. tammikuuta punakaartien ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n Ali Aaltosen antaman liikekannallepanok\xc3\xa4skyn yhdess\xc3\xa4 Armas Toivosen kanssa.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4llissodan aikainen toiminta\n_START_PARAGRAPH_\nSodan alkuvaiheessa helmikuun 1918 alussa Salminen johti menestyksek\xc3\xa4st\xc3\xa4 operaatiota, jossa vallattiin punaisten selustaan valkoiseksi pes\xc3\xa4kkeeksi j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt ruotsinkielinen It\xc3\xa4-Uusimaa. H\xc3\xa4nen komentamansa 2\xc2\xa0300 punakaartilaista mursivat suojeluskuntalaisten vastarinnan Martinkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 6. helmikuuta ja saartoivat It\xc3\xa4-Uudenmaan ruotsinkieliset valkoiset Porvooseen, joka vallattiin vastarintaa kohtaamatta 8. helmikuuta. Osa suojeluskuntalaisista tosin vet\xc3\xa4ytyi Pellinkiin ja piilotteli sen j\xc3\xa4lkeen ulkosaaristossa viikkokausia. Salminen j\xc3\xa4i Porvooseen helmikuun loppuun saakka puhdistamaan saaristoa. H\xc3\xa4n saattoi tuolloin olla vastuussa kahden valkoisen vangin teloituksesta, mutta h\xc3\xa4nen osuudestaan tapaukseen ei ole varmaa tietoa. Hengiss\xc3\xa4 selvinnyt kolmas teloitettava, kauppias Backman, kertoi tunnistaneensa kuulustelijan Salmiseksi, vaikkei ilmeisesti ollut koskaan tavannut t\xc3\xa4t\xc3\xa4, ja my\xc3\xb6hemmin murhasta syytetyt punakaartilaiset yrittiv\xc3\xa4t siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 vastuun p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6lleen Salmiselle. Toisaalta Salmisen tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n teloituttaneen Porvoossa my\xc3\xb6s ry\xc3\xb6st\xc3\xb6ihin syyllistyneit\xc3\xa4 punakaartilaisia s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen j\xc3\xa4rjestyksen. H\xc3\xa4net siirrettiin 6. maaliskuuta punaisten Satakunnan rintaman p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi ja kolme p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n yritti k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen pohjoiseen, mutta valkoiset torjuivat sen. Sek\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Uudellamaalla ett\xc3\xa4 Satakunnassa yhten\xc3\xa4 Salmisen alip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ist\xc3\xa4 toimi pahamaineinen Aksel Nikanor Aarre-Davidsson. My\xc3\xb6s Salminen on yhdistetty Aarre-Davidsonin miesten Noormarkussa 10. maaliskuuta suorittamaan Koliahteen joukkomurhaan, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ei yritt\xc3\xa4nyt tarmokkaasti tutkia tapausta, mutta h\xc3\xa4nen yhteydest\xc3\xa4\xc3\xa4n joukkomurhaan ei ole l\xc3\xb6ytynyt todisteita._NEWLINE_Maaliskuun lopulla Salminen matkusti Tampereelle ja j\xc3\xa4i kaupungin saartorenkaaseen. H\xc3\xa4nen osuuttaan Tampereen puolustuksessa ei tunneta, mutta h\xc3\xa4n halusi ilmeisesti etsi\xc3\xa4 kaupungilta taistelua v\xc3\xa4lttelevi\xc3\xa4 punaisia. H\xc3\xa4n aiheutti 28. maaliskuuta 1918 punaisten Tampereen yleisesikunnassa r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysonnettomuuden, joka johti H\xc3\xa4meen rintaman komentajan Hugo Salmelan kuolettavaan haavoittumiseen. Salminen heitti viritetyn k\xc3\xa4sikranaatin ilmeisesti vahingossa kranaattien s\xc3\xa4ilytyskoriin, mist\xc3\xa4 seurasi valtava r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdys. Esikunnan tiloina toiminut Tampereen teknillisen opiston talo Pyynikill\xc3\xa4 vaurioitui niin pahoin, ett\xc3\xa4 esikunta oli siirrett\xc3\xa4v\xc3\xa4 Kansallis-Osake-Pankin taloon Kauppakadulle. Salmela menehtyi r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksess\xc3\xa4 saamiinsa vammoihin pari p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin. Salminen selviytyi r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksest\xc3\xa4 hengiss\xc3\xa4, mutta joutui loukkaantuneena sairaalahoitoon. Joissain yhteyksiss\xc3\xa4 on virheellisesti v\xc3\xa4itetty h\xc3\xa4nen menett\xc3\xa4neen jalkansa. R\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyst\xc3\xa4 on joskus v\xc3\xa4itetty my\xc3\xb6s tahalliseksi attentaatiksi, jolla Salminen olisi yritt\xc3\xa4nyt surmata kyvytt\xc3\xb6m\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6t._NEWLINE_Valkoiset vangitsivat Salmisen Tampereella 5. huhtikuuta vallattuaan kaupungin. Valtiorikosoikeus Tampereella tuomitsi h\xc3\xa4net kuolemaan hein\xc3\xa4kuussa ja valtiorikosylioikeuden vahvistettua tuomion h\xc3\xa4net teloitettiin syyskuun alussa Suomenlinnan vankileirill\xc3\xa4 Helsingiss\xc3\xa4. Tuomion h\xc3\xa4n sai pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n valtio- ja maanpetoksesta, ei osuudesta mihink\xc3\xa4\xc3\xa4n muihin rikoksiin. Salmisen viidest\xc3\xa4 veljest\xc3\xa4 kolme kuului punakaartiin ja heist\xc3\xa4 kaksi ammuttiin sodan j\xc3\xa4lkeen Forssassa.'