b'\n_START_ARTICLE_\nSalamis (Kypros)\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nSalamis sijaitsi Kyproksen it\xc3\xa4rannikolla olleen poukaman kohdalla Pediaios-joen suun pohjoispuolella, noin seitsem\xc3\xa4n kilometri\xc3\xa4 pohjoiseen nykyisest\xc3\xa4 Famagustasta. Salamiin alue oli tasankoa, joka on saaren suurin ja tunnettiin nimell\xc3\xa4 Salaminia (nyk. Mesaor\xc3\xada). Salamiin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu yli 500 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEsihistoriasta arkaaiselle kaudelle\n_START_PARAGRAPH_\nSalamis oli yksi Kyproksen vanhoista kuningaskunnista. Kreikkalaisessa perinteess\xc3\xa4 sen perustajana pidettiin Teukrosta, Kreikan Salamiin saaren kuningasta, joka osallistui Troijan sotaan. H\xc3\xa4n perusti my\xc3\xb6s Zeus Salaminiokselle omistetun temppelin. Teokroksesta sai alkunsa Kyproksen Salamista aina ajanlaskun alun tienoille saakka hallinnut pappiskuninkaiden Teukridai-hallitsijasuku. Kaupungin kansalaisesta k\xc3\xa4ytettiin etnonyymi\xc3\xa4 Salaminios (\xce\xa3\xce\xb1\xce\xbb\xce\xb1\xce\xbc\xce\xaf\xce\xbd\xce\xb9\xce\xbf\xcf\x82), my\xc3\xb6hemmin latinaksi Salaminius. _NEWLINE_Historiallisesti Salamis oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijainneen mykenel\xc3\xa4isaikaisen, nykyisen kyl\xc3\xa4n mukaan \xc3\x89gkomina (usein Enkomi) tunnetun asutuksen seuraaja. \xc3\x89gkomia pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyisin Alasian valtakunnan keskuksena. Salamis perustettiin oletettavasti noin 1000-luvulla eaa. sen j\xc3\xa4lkeen, kun \xc3\x89gkomi oli mahdollisesti k\xc3\xa4rsinyt maanj\xc3\xa4ristyksest\xc3\xa4 tai sen satama oli liettynyt umpeen, jolloin asukkaat siirtyiv\xc3\xa4t uuden kaupungin paikalle. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 tukee my\xc3\xb6s se, ett\xc3\xa4 varhaisimmat arkeologiset l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t Salamiista ovat protogeometriselta kaudelta._NEWLINE_500-luvulle eaa. tultaessa Salamis oli noussut koko Kyproksen t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4ksi kaupungiksi. Tuolloin Salamiin kuningas Euelthon (n. 560\xe2\x80\x93525 eaa.) vaati koko saarta valtansa alle. Kaupunki l\xc3\xb6i omaa rahaa h\xc3\xa4nen valtakaudeltaan l\xc3\xa4htien ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Kyproksen kaupungeista. Joonian kapinan vuosina 499\xe2\x80\x93498 eaa. aikaan Salamiin kuninkaana toimi Euelthonin pojanpoika Gorgos. H\xc3\xa4n ei halunnut liitty\xc3\xa4 kapinaan Persiaa vastaan, mutta h\xc3\xa4nen nuorempi veljens\xc3\xa4 Onesilos kaappasi vallan ja sai vapautettua suuren osan saaresta persialaisvallasta. Onesilos kuitenkin kaatui seuranneessa taistelussa Salamiin l\xc3\xa4heisell\xc3\xa4 tasangolla, ja persialaiset saivat koko saaren takaisin valtansa alle.\n_START_SECTION_\nKlassiselta roomalaiselle kaudelle\n_START_PARAGRAPH_\nAteenalaiset piirittiv\xc3\xa4t Salamista Kitionissa kuolleen Kimonin seuraajan Anaksikrateen johdolla vuoden 450 eaa. Salamiin taistelussa, joka oli osa Deloksen meriliiton ja Persian v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 taisteluita. Ateenalaiset kuitenkin luopuivat piirityksest\xc3\xa4 persialaisten kanssa tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n sopimuksella._NEWLINE_Salamiin t\xc3\xa4rkein kuningas oli Euagoras I (411\xe2\x80\x93374/373 eaa.). H\xc3\xa4n solmi l\xc3\xa4heiset suhteet Ateenaan ja pyrki vapauttamaan Kyproksen persialaisvallasta Ateenan avulla. Euagoras oli menestyksek\xc3\xa4s aluksi, mutta joutui lopulta noin kymmenen vuotta kest\xc3\xa4neen kamppailun j\xc3\xa4lkeen alistumaan Persian suurkuninkaalle. H\xc3\xa4n sai kuitenkin pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kuninkuutensa Salamiissa. Euagoraan aikana kreikkalainen kulttuuri levisi saarella aikaisempaa enemm\xc3\xa4n, ja h\xc3\xa4n suosi filosofeja ja taiteilijoita ja kutsui n\xc3\xa4it\xc3\xa4 hoviinsa. Isokrates kirjoitti Euagoraalle ylistyspuheen, joka puolueellisenakin antaa hyv\xc3\xa4n kuvan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n pyrkimyksist\xc3\xa4 taistella foinikialaisia ja muita it\xc3\xa4maisia vaikutteita vastaan Salamiissa ja muualla Kyproksella. Euagoraan ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n pojan Nikokleen surmasi er\xc3\xa4\xc3\xa4n Nikokreonin eunukkiorja._NEWLINE_Ptolemaioksen ja Menelaoksen laivasto k\xc3\xa4rsi Salamiin edustalla suuren tappion diadokkisotiin kuuluneessa Salamiin taistelussa Demetrios Poliorketeen laivastoa vastaan vuonna 306 eaa. Demetrioksen sotasaaliiseen kuului muun muassa hetaira Lamia. Lopulta Salamis p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi kuitenkin muun Kyproksen ohella Ptolemaioksen valtaan._NEWLINE_Salamis kukoisti seuranneilla hellenistisell\xc3\xa4 ja roomalaisella kaudella. Ptolemaiosten valtakaudella se menetti kuitenkin asemansa saaren t\xc3\xa4rkeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 kaupunkina Pafokselle, joka toimi saaren hallintokeskuksena. Salamis s\xc3\xa4ilyi silti saaren suurimpana kaupunkina, ja siell\xc3\xa4 oli suurimmillaan noin 200\xc2\xa0000 asukasta._NEWLINE_Roomalaisella kaudella Salamiissa asui paljon juutalaisia, ja siell\xc3\xa4 oli useita synagogia. My\xc3\xb6s kristinusko tuli kaupunkiin varhain apostoli Paavalin sek\xc3\xa4 kaupungista kotoisin olleen apostoli Barnabaan toiminnan kautta. Barnabas my\xc3\xb6s haudattiin Salamiihin sen j\xc3\xa4lkeen, kun t\xc3\xa4m\xc3\xa4 koki marttyyrikuoleman kaupungissa vuonna 57 jaa. Kaupunki tuhottiin juutalaisten kapinoitua keisari Trajanuksen aikana.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6h\xc3\xa4isantiikista keskiajalle\n_START_PARAGRAPH_\nSalamis k\xc3\xa4rsi pahoin maanj\xc3\xa4ristyksist\xc3\xa4 vuosina 332 ja 342 jaa. Konstantinus Suuri rakennutti kaupungin uudelleen. Se sai uuden nimen Constantia, ja siit\xc3\xa4 tuli j\xc3\xa4lleen saaren hallinnollinen keskus ja merkitt\xc3\xa4vin kaupunki. Kaupunki toimi piispanistuimena, ja sen tunnetuin piispa oli Epifanios noin vuonna 367. Arabit tuhosivat kaupungin vuonna 647/648. Keskiajalla saaren keskus siirtyi rannikolla olleesta Salamiista turvallisempaan paikkaan sis\xc3\xa4maahan nykyiseen Nikosiaan, joka on edelleen Kyproksen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki._NEWLINE_Salamiin arkeologiset kaivaukset alkoivat 1800-luvun loppupuolella.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nSalamiin raunioalue on Kyproksen suurin ja k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 150 hehtaarin kokoisen alueen rannikolla Famagustan pohjoispuolella. Vain pieni alue kaupungista on kaivettu. Salamis on ollut ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity muurein, joista osia on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4. Muurien varhaisimmat osat ovat geometriselta ja arkaaiselta kaudelta. Kaupungin satama sijaitsi lahdessa ja joen suussa kaupungin etel\xc3\xa4osassa. Sen aallonmurtajista on l\xc3\xb6ydetty osia._NEWLINE_Salamiin l\xc3\xb6yt\xc3\xb6ihin lukeutuvat muun muassa agora, Zeus Olympiokselle omistettu temppeli, roomalainen teatteri, gymnasion ja kylpyl\xc3\xa4. Kaupungin hautausmaat ovat olleet tasangolla kaupungin l\xc3\xa4nsipuolella. Varhaiskristilliselt\xc3\xa4 ajalta on l\xc3\xb6ydetty kaksi basilikakirkkoa._NEWLINE_Agora_NEWLINE_Kreikkalais-roomalaisen agoran koko oli noin 217 x 60 metri\xc3\xa4. Sen reunoilla on ollut pylv\xc3\xa4ik\xc3\xb6t, joista on s\xc3\xa4ilynyt paljon j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4. Pylv\xc3\xa4\xc3\xa4t edustivat korinttilaista tyyli\xc3\xa4. Niiden korkeus oli noin 8,2 metri\xc3\xa4 ja ne oli sijoiteltu noin 4,6 metrin v\xc3\xa4lein._NEWLINE_Agoran etel\xc3\xa4laidalla sijaitsi Zeus Olympiokselle omistettu temppeli. Se oli rakennettu alun perin hellenistisell\xc3\xa4 kaudella. Temppeli seisoi korkealla stylobaatilla ja edusti ainakin my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa korinttilaista tyyli\xc3\xa4._NEWLINE_Agoran pohjoispuolella oli suuri vesis\xc3\xa4ili\xc3\xb6, jossa oli holvattu katto ja sit\xc3\xa4 tukemassa 39 pilaria. Se oli rakennettu roomalaisella kaudella keisari Septimius Severuksen aikana. S\xc3\xa4ili\xc3\xb6 sai vetens\xc3\xa4 Khytroin kaupungin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijainneesta l\xc3\xa4hteest\xc3\xa4 (nyk. Kefal\xc3\xb3vrysi) 56 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 akveduktia pitkin. Akveduktista on s\xc3\xa4ilynyt j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 kaupungin l\xc3\xa4heisell\xc3\xa4 tasangolla. Akvedukti s\xc3\xa4ilyi k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 varhaiselle bysanttilaiselle kaudelle saakka._NEWLINE_Gymnasion_NEWLINE_Gymnasion oli rakennettu alun perin hellenistisell\xc3\xa4 kaudella ja uudelleen roomalaisella kaudella. Se tuhoutui oletettavasti maanj\xc3\xa4ristyksess\xc3\xa4 300-luvulla jaa., jonka j\xc3\xa4lkeen se muutettiin kylpyl\xc3\xa4ksi. Gymnasionin ytimess\xc3\xa4 oli palaistra-keskuspiha, jonka koko oli noin 50 x 38 metri\xc3\xa4. Se oli ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity kaikilta nelj\xc3\xa4lt\xc3\xa4 sivuilta korinttilaista tyyli\xc3\xa4 edustaneilla pylv\xc3\xa4ik\xc3\xb6ill\xc3\xa4. Sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynti oli etel\xc3\xa4sivulta. Etel\xc3\xa4puolella sijaitsi my\xc3\xb6s latriini eli k\xc3\xa4ym\xc3\xa4l\xc3\xa4, jossa oli tilaa 44 hengelle. Kylpyl\xc3\xa4vaiheen raunioita on erityisesti rakennuskokonaisuuden it\xc3\xa4osassa. Niihin kuuluu hypokausteja sek\xc3\xa4 sudatoriumin (h\xc3\xb6yrykylpy), kaldariumin (kuuma kylpy) ja praefurniumin j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4._NEWLINE_Teatteri_NEWLINE_Teatteri sijaitsi noin 100 metri\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n gymnasionista. Se oli rakennettu varhaisella keisarikaudella, todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti keisari Augustuksen aikana. Sit\xc3\xa4 uusittiin ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 vuosisadalla ja 100-luvulla jaa. Teatterin keski\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli puoliympyr\xc3\xa4n muotoinen orkhestra, jonka halkaisija oli noin 27 metri\xc3\xa4. Katsomon halkaisija oli noin 104 metri\xc3\xa4, ja siin\xc3\xa4 oli ainakin 50 penkkirivi\xc3\xa4. Siihen mahtui arviolta noin 15\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4. N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6rakennuksen pituus oli noin 40 metri\xc3\xa4. Teatterin katsomoa on kunnostettu, ja sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4lleen esityksiin kes\xc3\xa4aikana._NEWLINE_Teatteri ja gymnasion oli yhdistetty toisiinsa kivetyll\xc3\xa4 pylv\xc3\xa4ikk\xc3\xb6kadulla. Niiden v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella sijaitsi my\xc3\xb6s amfiteatteri._NEWLINE_Hautausmaat_NEWLINE_Salamiin laajat hautausmaat levitt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t kaupungin l\xc3\xa4nsipuoliselle tasangolle, ja ulottuvat nykyisten \xc3\x81gios S\xc3\xa9rgioksen ja \xc3\x89gkomin kylien alueille sek\xc3\xa4 Apostoli Barnabaan luostarille. Haudat ajoittuvat geometriselta roomalaiselle kaudelle. Merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 ovat arkaaisen kauden niin kutsutut Kuninkaiden haudat, joita on yli sata, ja jotka ajoittuvat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin 700- ja 600-luvuille eaa. Monet haudat ja niiden hautaukset muistuttavat mykenel\xc3\xa4isi\xc3\xa4 hautoja ja homeerisia hautatapoja. Haudoille johtaa suuret, alasp\xc3\xa4in viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t dromokset eli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4t, yleens\xc3\xa4 it\xc3\xa4puolelta. Hautakammiot on ry\xc3\xb6stetty kauan sitten, mutta dromoksista on tehty paljon esinel\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4. Osalle haudoista on annettu nimet ja numerot._NEWLINE_Hauta 3 sijaitsee tasangolla Salamiin ja Apostoli Barnabaan luostarin v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella. Se on suurikokoinen tumulus-hauta, joka on ajoitettu noin vuoteen 600 eaa., mutta muistuttaa mykenel\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tholos-hautaa. Hautakummulle johtavan dromoksen pituus on noin 29 metri\xc3\xa4 ja leveys noin kuusi metri\xc3\xa4. Haudasta on l\xc3\xb6ydetty vaunujen ja nelj\xc3\xa4n vaunuja vet\xc3\xa4neen hautauksen yhteydess\xc3\xa4 uhratun hevosen j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet._NEWLINE_Hauta 50 tunnetaan \xe2\x80\x9dPyh\xc3\xa4n Katariinan vankilana\xe2\x80\x9d. Se on alun perin per\xc3\xa4isin 600-luvulta eaa. ja rakennettiin uudelleen roomalaisella kaudella. Haudan dromoksen koko on noin 28 x 13 metri\xc3\xa4. My\xc3\xb6s t\xc3\xa4st\xc3\xa4 haudasta on l\xc3\xb6ydetty kahden hevosen j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet. Hauta toimi bysanttilaisella ajalla Pyh\xc3\xa4lle Katariinalle omistettuna kappelina. Paikallinen tarina yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 sen pyhimyksen legendassa esiintyv\xc3\xa4\xc3\xa4n vangitsemispaikkaan, vaikka yleens\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n el\xc3\xa4m\xc3\xa4n tapahtumat sijoitetaan Aleksandriaan._NEWLINE_Hauta 77 sijaitsee l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 \xc3\x89gkomin kyl\xc3\xa4\xc3\xa4. Se on my\xc3\xb6s tumulus-hauta, ja ajoittuu klassisen kauden lopulle. Hautakummun alta on l\xc3\xb6ydetty noin 17 x 11,5 metrin kokoinen eksedra sek\xc3\xa4 hautarovion ja patsaiden j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4, mutta ei itse hautauksen merkkej\xc3\xa4. Hauta oletetaan Salamiin viimeisen kuninkaan Nikokreonin kenotafiksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 teki perheineen itsemurhan vuonna 311 eaa. polttamalla palatsinsa, koska ei suostunut antautumaan Ptolemaiokselle._NEWLINE_Hauta 79 sijaitsee \xe2\x80\x9dPyh\xc3\xa4n Katariinan vankilan\xe2\x80\x9d etel\xc3\xa4puolella. Se on l\xc3\xb6ydetyist\xc3\xa4 haudoista rikkain ja ajoittuu 700-luvun eaa. lopulle. Hautakammion etupuolella oli propylaion-pylv\xc3\xa4ikk\xc3\xb6. My\xc3\xb6s t\xc3\xa4st\xc3\xa4 haudasta on l\xc3\xb6ydetty merkkej\xc3\xa4 hevosten ja vaunujen hautaamisesta. Haudasta on l\xc3\xb6ydetty my\xc3\xb6s muun muassa hautahuonekaluja ja suuri pronssikattila._NEWLINE_Kuninkaallisten hautojen pohjoispuolelta on l\xc3\xb6ydetty lukuisia kallioon kaiverrettuja hautoja. Vainajille oli uhrattu hedelmi\xc3\xa4 ja savifiguriineja. Pikkulapsia oli haudattu ruukkuihin, joista useimmat olivat rhodoslaista ja jotkut my\xc3\xb6s attikalaista alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4. Haudoista on l\xc3\xb6ydetty muun muassa keramiikkaa, alabasteriastioita, pronssipeilej\xc3\xa4, kultakoruja, sinettikivi\xc3\xa4 ja skarabeita._NEWLINE_Apostoli Barnabaan hautana on pidetty paikkaa, johon vuonna 477 rakennettiin Apostoli Barnabaan luostari._NEWLINE_Esinel\xc3\xb6yd\xc3\xb6t_NEWLINE_Salamiista tehdyt esinel\xc3\xb6yd\xc3\xb6t ovat Kyproksen museossa Nikosiassa sek\xc3\xa4 paikallisessa museossa Famagustassa.'