b'\n_START_ARTICLE_\nVilho Helanen\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nHelasen vanhemmat olivat kihlakunnantuomari Klas Robert Helanen (ent. Helander) ja Johanna Aurora Gummerus. H\xc3\xa4n oli naimisissa vuodesta 1922 Kaarina_NEWLINE_Emilia Hurskaisen kanssa.\n_START_SECTION_\nOpinnot\n_START_PARAGRAPH_\nVilho Helanen p\xc3\xa4\xc3\xa4si ylioppilaaksi 1918 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa 1922 p\xc3\xa4\xc3\xa4aineinaan historia ja kansantaloustiede. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli filosofian maisteri 1923 ja h\xc3\xa4n v\xc3\xa4itteli filosofian tohtoriksi 1937.\n_START_SECTION_\nPoliittinen toiminta, sotakokemus ja vankeustuomio\n_START_PARAGRAPH_\nHelanen otti vapaaehtoisena osaa Viron vapaussotaan 1919. H\xc3\xa4n liittyi heimoaatteelliseen Akateemiseen Karjala-Seuraan (AKS) vuonna 1923 j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 n:o 91 (j\xc3\xa4sen n:o 1 oli Elias Simojoki) ja toimi seuran puheenjohtajana 1927\xe2\x80\x931928 ja uudelleen syksyst\xc3\xa4 1933 l\xc3\xa4htien "vanhojen" noustua j\xc3\xa4lleen valtaan seurassa. Helasen puheenjohtajuus jatkui seuran lakkauttamiseen saakka. Kolmekymment\xc3\xa4luvulla Helanen antoi tukensa Lapuan liikkeelle ja liittyi Is\xc3\xa4nmaallisen kansanliikkeen (IKL) riveihin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ratkaisu johti h\xc3\xa4net eroon monista AKS:n aikaisista opiskelutovereistaan, muun muassa Urho Kekkosesta._NEWLINE_Talvisodan alla ja sen aikana h\xc3\xa4n oli Maan Turva-j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n toiminnanjohtaja. Vuonna 1940 Helanen tuli Nouseva Suomi -yhdistyksen hallituksen puheenjohtajaksi._NEWLINE_Jatkosotaa Helanen nimitti "pyh\xc3\xa4ksi sodaksi". "Nyt luodaan ehe\xc3\xa4n, yksimielisen, el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntahoisen kansamme voimalla Suomi, jonka ylt\xc3\xa4 id\xc3\xa4n uhka on i\xc3\xa4ksi poissa", h\xc3\xa4n kirjoitti p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittamassaan Suomen Heimo -lehdess\xc3\xa4 1941. Helanen oli Suur-Suomi -aatteen innokas kannattaja. H\xc3\xa4n toimi talvisodan aikana propagandateht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 ja jatkosodan aikana valtionlainojen propagandatoimikunnan puheenjohtajana, It\xc3\xa4-Karjalan sotilashallinnon virkailijana ja asutuksen suunnittelijana sek\xc3\xa4 sis\xc3\xa4asiainministeri\xc3\xb6n edustajana Tallinnassa._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen AKS:n ja IKL:n toiminta kiellettiin, ja Suomen Heimo -lehti lakkautettiin. Helanen sai syytteen ja my\xc3\xb6hemmin puolen vuoden kuritushuonetuomion maanpetoksellisesta toiminnasta avustettuaan Saksan hyv\xc3\xa4ksi vakoillutta tanskalaista insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri\xc3\xa4, Thoralf Kyrre\xc3\xa4 v\xc3\xa4lirauhan aikana. Vapauduttuaan vankilasta 1951 Helanen jatkoi luovaa kirjallista ty\xc3\xb6skentely\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKirjallinen ty\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nHelanen aloitti novellien kirjoittamisen sanomalehtiin jo 17-vuotiaana. H\xc3\xa4n toimi Ylioppilaslehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana 1924\xe2\x80\x931926 ja Suomen Heimo -lehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana 1938\xe2\x80\x931944. Helasen ensimm\xc3\xa4inen kirja, omakohtaisiin kokemuksiin perustunut muistelmateos Suomalaiset Viron vapaussodassa julkaistiin 1921. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 rikosromaanissaan Helsingiss\xc3\xa4 tapahtuu (1941), jonka Helanen kirjoitti salanimell\xc3\xa4 Heikki Aksila, h\xc3\xa4n loi sittemmin yli-inhimillisiin mittoihin kasvaneen sankarinsa, varatuomari Kaarlo Raudan, kaikkea pahuutta vastaan taistelevan suoraselk\xc3\xa4isen aatteen miehen._NEWLINE_Helasen lupaavasti alkanut dekkarikirjailijan ura katkesi syd\xc3\xa4nkohtaukseen reportaasimatkalla Saksassa, jossa Helanen oli Helsingin Sanomien toimeksiannosta.'