b'\n_START_ARTICLE_\nFrans Toikkanen\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nFrans Toikkanen syntyi 26. kes\xc3\xa4kuuta vuonna 1926 Saarij\xc3\xa4rven Hoikankyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 Anna Toikkanen kuoli ennen kuin Frans ehti t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vuoden ja Fransin is\xc3\xa4 Urho Ahonen oli j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt Fransin \xc3\xa4idin jo ennen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n syntym\xc3\xa4\xc3\xa4.  Fransin \xc3\xa4idin Annan sisarukset, Emma ja Otto Toikkanen viljeliv\xc3\xa4t Mikkolan tilaa ja ottivat Fransin ottopojaksi. _NEWLINE__NEWLINE_Enonsa ("is\xc3\xa4ns\xc3\xa4", Frans kutsui enoaan is\xc3\xa4ksi ja t\xc3\xa4ti\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc3\xa4idiksi. ) kuoltua vuonna 1955 Toikkanen viljeli tilaansa yksin pari vuotta kunnes tuttu yllytti h\xc3\xa4net muuttamaan Helsinkiin. _NEWLINE_\xc2\xbbKarja autoon, ovet lukkoon ja Helsinkiin.\xc2\xbb _NEWLINE_Toikkanen pyrki 1958 Helsingin kuvataideakatemiaan ja hyv\xc3\xa4ksyttiin. Saarij\xc3\xa4rvelle h\xc3\xa4n palasi vaimon kera 1961. Aluksi Toikkanen toimi sek\xc3\xa4 pienviljelij\xc3\xa4n\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 taiteilijana. kahdeksan vuoden maanviljelyn j\xc3\xa4lkeen Toikkanen \xe2\x80\x9dpaketoi\xe2\x80\x9d peltonsa ja ryhtyi kokop\xc3\xa4iv\xc3\xa4iseksi taiteilijaksi.\n_START_SECTION_\nTaide\n_START_PARAGRAPH_\nPuupiirrokset tekniikkana mielytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t Toikkasta, sill\xc3\xa4 niill\xc3\xa4 painaminen on helppoa ja h\xc3\xa4n nautti puun k\xc3\xa4sittelyst\xc3\xa4. _NEWLINE_\xc2\xbblapsuudessani tehtiin aina talvi-iltoina ns. puhdet\xc3\xb6it\xc3\xa4 \xc3\xb6ljylampun valossa. Niit\xc3\xa4 tekiv\xc3\xa4t kaikki aina renki\xc3\xa4 my\xc3\xb6ten, joka muutenkin vuoleskeli kaikki vapaa-aikansa. Min\xc3\xa4 vuoleskelin siin\xc3\xa4 mukana ja piirtelin kuvia laudankappaleisiin. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 kaikesta kaiketi imin pohjaa tulevaan taiteeseeni.\xc2\xbb _NEWLINE_Mezzotinta-grafiikkaa ei Toikkasen opiskeluaikaan opetettu taideakatemiassa. H\xc3\xa4n kuitenkin vahingossa t\xc3\xb6rm\xc3\xa4si em. tekniikassa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n sauvarouhimeen, kysyi siit\xc3\xa4 opettajaltaan Tuulikki Pietil\xc3\xa4lt\xc3\xa4, joka opasti h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 alkuun.  Mezzotintossa Toikkasta kiehtoi ainutlaatuinen syv\xc3\xa4n musta v\xc3\xa4ri jonka samettimaisuutta ei muilla grafiikan tekniikoilla saa aikaan. Tekniikan suurit\xc3\xb6isyyden h\xc3\xa4n my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 kovaksi taiteilijalle.  Pietil\xc3\xa4 olikin Toikkaselle mezzotintan tekoa opastaessaan laskenut, ett\xc3\xa4 jo pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n keskikokoisen laatan rouhiminen vie v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 80 tuntia.  Toikkanen oli Saarij\xc3\xa4rvelle palattuaan tehnyt l\xc3\xa4hes yksinomaan puupiirroksia kunnes pystyi 1970-taitteessa hankkimaan kotiinsa metallipr\xc3\xa4ssin joka mahdollisti aikaaviev\xc3\xa4\xc3\xa4n ja ty\xc3\xb6l\xc3\xa4\xc3\xa4seen mezzotintotekniikkaan keskittymisen._NEWLINE__NEWLINE_Veistosten teon Toikkanen aloitti 1960-luvulla. Veistotaide liittyi Toikkasesta tarvekalujen teon k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isperinteeseen._NEWLINE_\xc2\xbbAitassa on minun vaarini tekem\xc3\xa4 piim\xc3\xa4kauha ja se on mielest\xc3\xa4ni mahdottoman hieno. Sill\xc3\xa4 ongittiin syv\xc3\xa4st\xc3\xa4 tynnyrist\xc3\xa4 piim\xc3\xa4\xc3\xa4 siihen aikaan, kun sit\xc3\xa4 runsaasti k\xc3\xa4ytettiin. Se on niin hienomuotoinen, ett\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 voisi melkein veistokseksi sanoa.\xc2\xbb _NEWLINE_ Sittemmin veist\xc3\xa4misen osuus h\xc3\xa4nen teoksistaan on kokoajan kasvanut._NEWLINE_My\xc3\xb6s kalligrafia kuuluu Toikkasen kiinnostuksen kohteisiin.'