b'\n_START_ARTICLE_\nTurku 1800-luvulla\n_START_SECTION_\nSuuriruhtinaskunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkina\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsin h\xc3\xa4vitty\xc3\xa4 sodan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n kanssa ja luovutettua Suomen alueen Haminan rauhassa, Turusta tuli 1809 Suomen suuriruhtinaskunnan keskushallinnon sijoituspaikka eli autonomisen Suomen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki. Turussa oli historiallisen asemansa vuoksi entuudestaan t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 virastoja. Turun tuomiokapituli ja piispa olivat maan johtava kirkollinen auktoriteetti. Turussa sijaitsi yliopisto, ja kaupunki oli Suomen kaupan ja merenkulun keskus. _NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki siirrettiin kuitenkin Helsinkiin vuonna 1812, koska keisari Aleksanteri I:n mielest\xc3\xa4 Turku oli ruotsalaismielinen ja liian l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 entist\xc3\xa4 em\xc3\xa4maata. My\xc3\xb6hemmin Carl Erik Mannerheim, jota pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4, kommentoi muistelmissaan, ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin siirt\xc3\xa4minen Turusta Helsinkiin oli h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n virhe, johon olivat vaikuttaneet suomalaiset "onnenonkijat ja projektimaakarit". Kaupunki s\xc3\xa4ilytti kirkollisen keskuksen asemansa, ja vuonna 1817 Turun hiippakunta muutettiin arkkihiippakunnaksi.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4lleenrakentaminen ja Engelin asemakaava\n_START_PARAGRAPH_\nPohjoismaiden historian tuhoisimman kaupunkipalon j\xc3\xa4lkeen uuden asemakaavan Turkuun laati Carl Ludvig Engel. Uusi asemakaava oli aikaisempaa v\xc3\xa4ljempi ja paloturvallisempi, ja se perustui s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliseen ruutukaavaan, joka kokonaan poikkesi kaupungin aikaisemmasta katuverkosta. Kaavoitettu alue jaettiin yhdeks\xc3\xa4\xc3\xa4n numeroituun kaupunginosaan, joista I\xe2\x80\x93IV kaupunginosat sijaitsivat Aurajoen it\xc3\xa4- ja etel\xc3\xa4puolella, V\xe2\x80\x93IX kaupunginosat sen l\xc3\xa4nsi- ja pohjoispuolella. Katuverkon suunnan perustaksi tuli Linnankatu, jonka mukaan mukaan muut kadut rakennettiin joko sen kanssa yhdensuuntaisiksi tai sit\xc3\xa4 vastaan kohtisuoriksi. Paloturvallisuussyist\xc3\xa4 kaupungin kukkulat p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4  rakentamatta ja niist\xc3\xa4 muodostettiin puistoja._NEWLINE_Kaavoitettu kaupunkialue rajautui lounaassa mereen, kaakossa It\xc3\xa4iseen Linjakatuun eli nykyiseen Kupittaankatuun ja luoteessa L\xc3\xa4ntiseen Linjakatuun eli nykyiseen Ratapihankatuun, joka viereisen L\xc3\xa4ntisen Pitk\xc3\xa4kadun tavoin suunniteltiin alun perin ulottumaan merenrantaan saakka. Edell\xc3\xa4 mainittujen poikkikaduista merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4, muita leve\xc3\xa4mpi\xc3\xa4 niin sanottuja perspektiivikatuja olivat Uudenmaankatu ja Aninkaistenkatu, Kaskenkatu ja Aurakatu sek\xc3\xa4 Martinkatu ja Puistokatu. Niiden kohdalle oli my\xc3\xb6s rakennettava Aurajoen ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t sillat, joista tosin Martin- ja Puistokadun yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 Martinsiltaa ei viel\xc3\xa4 1800-luvulla rakennettu).  L\xc3\xa4hes kaikki korttelit olivat saman kokoisia ja jakautuivat nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n tonttiin. Poikkeuksina olivat muita kapeammat korttelit kaupungin laidoilla, It\xc3\xa4isen Pitk\xc3\xa4kadun ja It\xc3\xa4isen Linjakadun sek\xc3\xa4 L\xc3\xa4ntisen Pitk\xc3\xa4kadun ja L\xc3\xa4ntisen Linjakadun v\xc3\xa4liss\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 poikkeavan j\xc3\xa4rjestelyn tarkoituksena oli saada aikaan k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isten tarpeille sopivia tontteja._NEWLINE_J\xc3\xa4lleenrakennuksen j\xc3\xa4lkeen kaupunki oli arkkitehtuuriltaan Euroopan yhten\xc3\xa4isimpi\xc3\xa4 kokonaisuuksia. Osa Engelin kaavoittamista alueista kuitenkin rakennettiin vasta paljon my\xc3\xb6hemmin, esimerkiksi Port Arthur vasta 1900-luvun alussa, osittain Engelin suunnitelmista poikkeavalla tavalla.\n_START_SECTION_\n1800-luvun lopun kasvukausi\n_START_PARAGRAPH_\n1800-lukua leimasi kaupungin uuden nousun lis\xc3\xa4ksi kansallinen her\xc3\xa4tys, fennomania. Perusta liikkeelle oli niin sanotussa Turun romantiikassa._NEWLINE_1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Turku oli Helsingin rinnalla Suomen merkitt\xc3\xa4vin k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4iskaupunki. 1870-luvulle menness\xc3\xa4 oli kaupunkiin alkanut jo muodostua suuria k\xc3\xa4sity\xc3\xb6tehtaita, manufaktuureja. Vuonna 1880 Turusta tuli Suomen ensimm\xc3\xa4inen raitiotiekaupunki, kun sinne rakennettiin hevosraitiotie. Raitiotie lakkautettiin jo vuonna 1892 kannattamattomana. Raitiovaunut kuitenkin palasivat kaupunkiin vuonna 1908, jolloin Turkuun perustettiin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6raitiotieverkosto. Raitiotiet s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t Turussa aina 1970-luvulle asti. Turun lis\xc3\xa4ksi Suomessa on kautta aikain ollut kaksi muuta raitiotiekaupunkia, Helsinki ja Viipuri._NEWLINE_Teollinen vallankumous h\xc3\xb6yry- ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6koneineen koettiin Turussa vasta vuoden 1900 tienoilla. Ensimm\xc3\xa4inen maailmansota tarjosi kaupungin teollisuudelle piristysruiskeen, sill\xc3\xa4 vientivaikeudet koskivat kovimmin mets\xc3\xa4teollisuutta, jota Turussa ei liiemmin ollut ja Turkuun oli helppo saada kipe\xc3\xa4sti kaivattuja raaka-aineita puolueettomasta Ruotsista.'