b'\n_START_ARTICLE_\nVillanova-kulttuuri\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKulttuuria edelsi pronssikautinen Terramaren kulttuuri 1700-1150 eaa. Villanovan kulttuurin varhaisvaihe alkoi jo 1100 eaa., mutta kansaa johtanut eliitti syntyi noin 900 eaa. jolloin varsinainen Villanovan kulttuuri syntyi. Villanovan kulttuuri sai polttohautauksen ja raudan Keski-Euroopan uurnakentt\xc3\xa4kulttuurista ja Hallstattin kulttuurista. Villanovan uurnat muistuttivat heid\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mi\xc3\xa4\xc3\xa4n taloja. My\xc3\xb6s kauppayhteydet kreikkalaisten kanssa muokkasivat kulttuuria. Kauppaa k\xc3\xa4ytiin my\xc3\xb6s Pohjois-Saksan ja Puolan alueen kanssa meripihkatiet\xc3\xa4 pitkin. Kreikkalaisten vaikutus lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi ajan mukana.\n_START_SECTION_\nEnnen etruskeja\n_START_PARAGRAPH_\nMaanviljely lienee saapunut tulevalle etruskien alueelle jo varhain, ehk\xc3\xa4 noin 5400 eaa. syd\xc3\xa4nsimpukkakeramiikkaa tehneen laivoilla purjehtivan kansan mukana. T\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ajalta on tehty l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 Pienzasta. Er\xc3\xa4s varhainen kiveen hakattu hauta oli Ponte San Pietron hauta, ja varhainen hautausmaa Rinalonen hautausmaa. Kulttuurin nousu t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pohjautui metalliin. Jo ennen etruskeja Rooman pohjoispuolinen L\xc3\xa4nsi-Italia oli metallintuotannon keskusaluetta. Etruriasta l\xc3\xb6ytyy vuorilta ja kukkuloilta muun muassa kuparia, tinaa, hopeaa ja rautaa. Kuparin k\xc3\xa4sittelytaito levisi vuoden 4000 eaa. j\xc3\xa4lkeen t\xc3\xa4nne ehk\xc3\xa4 Pohjois-Balkanilta, toinen vaihtoehto on ett\xc3\xa4 meritse kulkevat pelasgit toivat sen. Viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n kuparia k\xc3\xa4ytettiin 2500\xe2\x80\x932000 radiohiilivuotta eaa. Kuparikauden lopulla vallitsi pienell\xc3\xa4 rannikkokaistaleella Roomasta pohjoiseen (mm. Fosso Coniccinossa) kellopikarikulttuuri. Varhaisia asutuskeskuksia oli Luni. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 viittaa siihen, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 metallirikkaan vuoriston alue kiinnosti vieraita kansoja jo varhain. Pronssikauden lopulle tultessa asutusten koko kasvoi ja pieni\xc3\xa4 asutuskeskuksia h\xc3\xa4visi. Yksi pronssikauden keskuksista oli Narce. Pronssikaudella alueella kukoisti Terramaren kulttuuri. Noin 1100 eaa. alkaen l\xc3\xa4hes koko Italiassa vallitsi proto-Villanovan kulttuuri noin 1100\xe2\x80\x93950 eaa. Proto-Villanovan kulttuuri muistutti Tonavan ja Baijarin-Yl\xc3\xa4-It\xc3\xa4vallan uurnakentti\xc3\xa4 ja vastaavia. Luultavammin kulttuuri kuitenkin juontui aiemmasta Terramaren perinteest\xc3\xa4. Proto-Villanovan asutukset olivat yleens\xc3\xa4 pieni\xc3\xa4, linoitettuja ja korkealla paikalla.'