b'\n_START_ARTICLE_\nNis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden anatomia\n_START_PARAGRAPH_\nNis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden anatomia on samankaltaista muiden selk\xc3\xa4rankaisten kanssa ja muistuttaa suurelta osin matelijoiden anatomiaa, sill\xc3\xa4 niiden sukupuut erkanivat triaskaudella noin 220 miljoonaa vuotta sitten. Kuten matelijat my\xc3\xb6s nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4t hengitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t ilmaa ja niill\xc3\xa4 on verenkierto, mutta niist\xc3\xa4 poiketen nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4t ovat tasal\xc3\xa4mp\xc3\xb6isi\xc3\xa4. Yksinomaan nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ille tyypillisi\xc3\xa4 anatomisia piirteit\xc3\xa4 ovat maitorauhaset ja niihin liittyv\xc3\xa4t nis\xc3\xa4t, vaihtelevan laajuinen karvapeite sek\xc3\xa4 naarailla kohtu, jossa j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kannetaan kunnes se kehittyy tarpeeksi selvit\xc3\xa4kseen hengiss\xc3\xa4 em\xc3\xa4ns\xc3\xa4 maidolla ruokittuna._NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4it\xc3\xa4 on sopeutunut el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n niin maalla, merell\xc3\xa4 kuin ilmassakin ja niiden anatomia vaihtelee luonnollisen elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n mukaisesti. Kuitenkin edell\xc3\xa4 mainitut ominaispiirteet ilmenev\xc3\xa4t miltei kaikissa nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iss\xc3\xa4. Jopa merinis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4t joutuvat nousemaan pintaan hengitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ilmaa ja niill\xc3\xa4 on karvoja ainakin jossain el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vaiheessa, joskin usein sangen v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Vesinokkael\xc3\xa4in on anatomialtaan varsin poikkeava nis\xc3\xa4k\xc3\xa4s sill\xc3\xa4 se munii, eik\xc3\xa4 sill\xc3\xa4 ole nisi\xc3\xa4, mutta se eritt\xc3\xa4\xc3\xa4 ihon l\xc3\xa4pi maitoa poikasilleen. Varhaisten nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden, jotka muistuttivat nykyist\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n matelijaesivanhempiaan, arvellaan olleen t\xc3\xa4lt\xc3\xa4 osin vesinokkael\xc3\xa4imen kaltaisia. Pussiel\xc3\xa4inten poikaset taasen syntyv\xc3\xa4t sen verran kehittym\xc3\xa4tt\xc3\xb6min\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 emo kantaa nis\xc3\xa4\xc3\xa4n kiinnittyneit\xc3\xa4 poikasiaan pussissa viel\xc3\xa4 syntym\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen.\n_START_SECTION_\nLuusto\n_START_PARAGRAPH_\nNis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4, kuten kaikilla selk\xc3\xa4rankaisilla, on koko vartaloa tukeva luista ja rustokudoksesta rakentuva tukiranka, joka antaa yhdess\xc3\xa4 lihasten ja hermojen kanssa kyvyn liikkua. Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden luunmuodostus (ossifikaatio) kuitenkin poikkeaa muista selk\xc3\xa4rankaisista. Yhteist\xc3\xa4 on, ett\xc3\xa4 (v\xc3\xa4lillisess\xc3\xa4) luutumisessa mesenkyymisolut erilaistuvat ensin rustokudoksen soluiksi, jotka valmistavat tulevan luun mallin mukaisen rustomuotin. Muotin valmistumisen j\xc3\xa4lkeen rusto kalkkeutuu ja siihen syntyy luutumistumakkeita, joista luutuminen etenee rustomallin sy\xc3\xb6pyess\xc3\xa4 luun tielt\xc3\xa4. Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 prosessi tapahtuu niin luun p\xc3\xa4iden keskuksista (epifyysit) kuin luun keskell\xc3\xa4 olevasta keskuksesta (diafyysi). Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 tavattavan luutumisen etuna on, ett\xc3\xa4 nivelpinnat ovat kest\xc3\xa4v\xc3\xa4mm\xc3\xa4t kuin muilla selk\xc3\xa4rankaisilla._NEWLINE_Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden luuranko jaetaan tyypillisesti raajojen ja aksiaaliseen luurankoon. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4iseen n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kuuluvat selk\xc3\xa4rangan ohella my\xc3\xb6s kylkiluut ja p\xc3\xa4\xc3\xa4kallo. Raajat (k\xc3\xa4dellisill\xc3\xa4 k\xc3\xa4det ja jalat) muodostavat kiinnityskohtiensa kanssa raajojen luurangon. Aksiaaliseen luurankoon kuuluvat nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 my\xc3\xb6s v\xc3\xa4likorvan luut (vasara, alasin ja jalustin) ja kieliluu. V\xc3\xa4likorvan luut ovat kehittyneet evoluution tuloksena matelijoiden alaleuasta ja mahdollistavat muita selk\xc3\xa4rankaisia paremman kuuloaistin. Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden alaleuka on yhten\xc3\xa4inen, mutta matelijoilla se koostuu monesta osasta. Alaleuka on kiinnittynyt nivelen kautta muuhun kalloon, jonka tarkoituksena on suojata aivoja._NEWLINE_Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden selk\xc3\xa4\xc3\xa4 tukee selk\xc3\xa4rangaksi kutsuttu luu, joka suojaa my\xc3\xb6s yht\xc3\xa4 keskushermoston t\xc3\xa4rkeint\xc3\xa4 osaa eli selk\xc3\xa4ydint\xc3\xa4. Selk\xc3\xa4ranka koostuu nikamista, joiden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelee hieman nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden kesken, vaikkakin suuria yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4 esiintyy, mik\xc3\xa4 viittaa siihen ettei nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden aksiaalinen luuranko p\xc3\xa4\xc3\xa4kalloa lukuun ottamatta ole muuttunut paljoakaan. Kaikilla nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 on esimerkiksi seitsem\xc3\xa4n niskanikamaa (sireeniel\xc3\xa4imill\xc3\xa4 kuusi ja laiskiaisilla kuusi tai yhdeks\xc3\xa4n). Rintanikamien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelee suuresti. Sis\xc3\xa4elimi\xc3\xa4 suojaavat kylkiluut ovat kiinnittyneet juuri rintanikamiin ja kehon toisella puolella ne ovat kiinnittyneet rintalastaan. Loppuja nikamia kutsutaan lanne-, risti- ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4luun nikamiksi. Lannenikamien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on yleens\xc3\xa4 noin 4\xe2\x80\x937, mutta lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelee lajikohtaisesti eritt\xc3\xa4in paljon (2\xe2\x80\x9321). Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 ole n\xc3\xa4ihin nikamiin kiinnittyneit\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dkylkiluita\xe2\x80\x9d, kuten liskoilla. Alimpaan lannenikamaan on kiinnittynyt ristinikamien muodostama ristiluu. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4luiden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 taas riippuu onko nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kuinka pitk\xc3\xa4 se on (5\xe2\x80\x9350). Vaikka esimerkiksi ihmisell\xc3\xa4 ei olekaan h\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4, on sill\xc3\xa4 surkastunut h\xc3\xa4nt\xc3\xa4luu muistuttamassa sen h\xc3\xa4nn\xc3\xa4llisist\xc3\xa4 esi-isist\xc3\xa4._NEWLINE_Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden raajat jakavat paljon samoja piirteit\xc3\xa4. Useimmilla lajeilla on viisi varvasta (tai sormea) jokaisessa raajassa. Varpaiden luiden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ss\xc3\xa4 havaitaan selvi\xc3\xa4 yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4 esimerkiksi k\xc3\xa4dellisten, ev\xc3\xa4jalkaisten, norsujen, sorkkael\xc3\xa4inten, kavioel\xc3\xa4inten ja lepakoiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Viisivarpaisilla k\xc3\xa4dellisill\xc3\xa4 varvasluiden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 noudattaa kaavaa (peukalosta pikkuvarpaaseen) 2\xe2\x80\x933\xe2\x80\x933\xe2\x80\x933\xe2\x80\x933, joka l\xc3\xb6ytyy my\xc3\xb6s lepakolta ja ev\xc3\xa4jalkaisilta. Elefantin kaikissa viidess\xc3\xa4 varpaassa on kolme luuta, samoin kavioel\xc3\xa4imill\xc3\xa4, joilla on parillinen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 varpaita (hevosella yksi varvas). Kolmivarpaisilla sorkkael\xc3\xa4imill\xc3\xa4 kaava on 3\xe2\x80\x934\xe2\x80\x934. Ranteen tai nilkan luista l\xc3\xb6ytyy my\xc3\xb6s paljon vastaavuutta, esimerkiksi ranneluiden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 poikkeaa nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Alkukantaisilla nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 varvasluut noudatti kaavaa 2\xe2\x80\x933\xe2\x80\x933\xe2\x80\x933\xe2\x80\x933 ja vastaavasti alkukantaisilla liskoilla varvasluut olivat j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytyneet kaavan 2\xe2\x80\x933\xe2\x80\x934\xe2\x80\x935\xe2\x80\x933 mukaisesti.\n_START_SECTION_\nHengitys ja verenkierto\n_START_PARAGRAPH_\nNis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 on t\xc3\xa4ydellinen kaksinkertainen verenkierto. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoittaa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden syd\xc3\xa4n on nelilokeroinen (oikea kammio ja eteinen; vasen kammio ja eteinen) ja syd\xc3\xa4mess\xc3\xa4 on v\xc3\xa4lisein\xc3\xa4, joka est\xc3\xa4\xc3\xa4 hapettoman ja hapekkaan veren sekoittumisen. Kaksinkertaisuus tarkoittaa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden verenkierrossa on kaksi lenkki\xc3\xa4, joista toinen eli keuhkoverenkierto alkaa syd\xc3\xa4men oikeasta kammiosta, josta syd\xc3\xa4n pumppaa sen keuhkorakkuloihin. Keuhkorakkuloissa happi siirtyy vereen ja hiilidioksidi keuhkoihin diffuusion avulla. Keuhkoista veri siirtyy aorttaan ja muihin valtimoverisuoniin. Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 aortta kaareutuu aina vasemmalle. Linnuilla aortta kaareutuu oikealle, kun taas sammakkoel\xc3\xa4imill\xc3\xa4 ja matelijoilla aortta kaareutuu molempiin suuntiin. Valtimot kuljettavat hapekkaan veren kudoksiin ja laskimot siirt\xc3\xa4v\xc3\xa4t hiilidioksidin uudelleen syd\xc3\xa4meen ja pieneen verenkiertoon._NEWLINE_Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden ohella vain linnuilla ja krokotiiliel\xc3\xa4imill\xc3\xa4 on nelilokeroinen syd\xc3\xa4n. Matelijoilla krokotiiliel\xc3\xa4imi\xc3\xa4 lukuun ottamatta on kolmilokeroinen syd\xc3\xa4n, mink\xc3\xa4 vuoksi niill\xc3\xa4 on vaillinainen kaksinkertainen verenkierto (hapekas ja hapeton veri sekoittuvat). Lis\xc3\xa4ksi nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden happea kuljettavilla punasoluilla ei ole tumaa, kun taas muilla selk\xc3\xa4rankaisilla on. Tuman puuttumisen ja solun koveran muodon ansiosta nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden punasoluissa on enemm\xc3\xa4n hemoglobiinia, mink\xc3\xa4 ansiosta punasolut pystyv\xc3\xa4t siirt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n happea tehokkaammin._NEWLINE_Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden lihaksikas pallea erottaa sis\xc3\xa4elimet vatsa- ja rintaonteloon. Pallea on sis\xc3\xa4\xc3\xa4nhengitykseen osallistuva lihas. Muilla selk\xc3\xa4rankaisilla pallea on kalvomainen tai sit\xc3\xa4 ei ole lainkaan.\n_START_SECTION_\nRuoansulatus\n_START_PARAGRAPH_\nKoska nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4t ovat lintujen ohella ainoita tasal\xc3\xa4mp\xc3\xb6isi\xc3\xa4 el\xc3\xa4imi\xc3\xa4, vaativat ne muita selk\xc3\xa4rankaisia enemm\xc3\xa4n ravintoa samalle kudosmassalle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden ruoansulatusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 on kehittynyt muita selk\xc3\xa4rankaisia tehokkaammaksi ja pidemm\xc3\xa4lle. Kaikkiruokaisilla el\xc3\xa4imill\xc3\xa4 ruoansulatusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 on verrattain yksinkertainen verrattuna kasvinsy\xc3\xb6jiin._NEWLINE_Ruoka kulkee hampaiden mekaanisen hienontamisen j\xc3\xa4lkeen ruokatorvea pitkin mahaan, jossa tapahtuu kemiallinen tai biokemiallinen hajoaminen. Kasvinsy\xc3\xb6jill\xc3\xa4 on mahassaan symbioottisia bakteereita, jotka muuttavat kasvien hiilihydraatit, kuten selluloosan, haihtuviksi rasvahapoiksi (VFA), joita el\xc3\xa4imen on helpompi hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4\xc3\xa4 energianl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4. Mahan kehitys on edennyt pisimm\xc3\xa4lle sorkkael\xc3\xa4imill\xc3\xa4 ja etenkin m\xc3\xa4rehtij\xc3\xb6ill\xc3\xa4, joilla on neliosainen mahalaukku, jonka osat ovat p\xc3\xb6tsi eli rapamaha, verkkomaha eli kuninkaankyp\xc3\xa4ri, satakerta ja juoksutusmaha. Bakteereja ruoansulatuksessa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vill\xc3\xa4 el\xc3\xa4imill\xc3\xa4 mahan pH on hieman hapan (hieman alle seitsem\xc3\xa4n), koska bakteerit eiv\xc3\xa4t selviytyisi kovin happamissa olosuhteissa. P\xc3\xb6tsist\xc3\xa4 ruoka liukuu verkkomahaan, jonka sis\xc3\xa4sein\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on verkkomaisesti asettuneita poimuja. T\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ruoka ty\xc3\xb6ntyy uudelleen suuhun pureksittavaksi, m\xc3\xa4rehditt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi, ja valuu p\xc3\xb6tsiin johtavan raon ohi satakertaan, jonka limakalvossa on lehtim\xc3\xa4isi\xc3\xa4 poimuja. T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 puristuu vett\xc3\xa4 pois, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen se joutuu juoksutusmahaan, miss\xc3\xa4 siihen sekoittuu mahanestett\xc3\xa4. Muilla nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 mahan rakenne on huomattavasti yksinkertaisempi._NEWLINE_Mahasta ruoka siirtyy suolistoon, joka koostuu p\xc3\xa4\xc3\xa4osin kahdesta osasta: ohut- ja paksusuolesta. Ohutsuolen nukkalis\xc3\xa4kkeiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 olevat rauhaset tuottavat entsyymej\xc3\xa4, jotka erottavat ravinnosta hiilihydraatit ja proteiinit. Nukkalis\xc3\xa4kkeiden kautta ravintoaineet siirtyv\xc3\xa4t verenkiertoon. Ohutsuolen pituuden on havaittu olevan verrannollinen el\xc3\xa4imen ruokavalioon siten, ett\xc3\xa4 kasvinsy\xc3\xb6jill\xc3\xa4 on pisin ja hedelmi\xc3\xa4 sy\xc3\xb6vill\xc3\xa4 lyhin ohutsuoli. Ohutsuolesta ravintoaines siirtyy paksusuoleen, jossa siit\xc3\xa4 varastoidaan suoloja ja nesteit\xc3\xa4. Paksusuolesta j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt j\xc3\xa4te siirtyy per\xc3\xa4suoleen ja sielt\xc3\xa4 lopulta per\xc3\xa4aukon kautta pois kehosta.\n_START_SECTION_\nHermosto ja aistit\n_START_PARAGRAPH_\nNis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden aivot ovat muiden selk\xc3\xa4rankaisten aivoihin verrattuna suuret. Aivojen rakenteesta voidaan erottaa selvi\xc3\xa4 eroja. Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ilt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy niin sanottu isokorteksi, joka on rakenne isojen aivojen pinnassa ja vastaa sellaisista toiminnoista kuin tietoinen ajattelu, p\xc3\xa4\xc3\xa4ttely ja et\xc3\xa4isyyksien arviointi. Isokorteksi l\xc3\xb6ytyy kaikilta nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ilt\xc3\xa4, mutta ei muilta selk\xc3\xa4rankaisilta. T\xc3\xa4lle homologisena rakenteena tutkijat pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t kuitenkin matelijoiden dorsaalista korteksia, josta osa tutkijoista arvelee isokorteksi muodostuneen. K\xc3\xa4dellisten kohdalla isokorteksin toiminta alue on erityisen laaja. Neokorteksin pinta-alaa lis\xc3\xa4\xc3\xa4 aivojen voimakas poimuttuminen, vaikkakin pienimmill\xc3\xa4 nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 poimuttuminen on v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tai sit\xc3\xa4 ei ole lainkaan. Osa tutkijoista v\xc3\xa4itt\xc3\xa4\xc3\xa4 poimuttumisen aiheutuvan tarpeesta saada isokorteksille lis\xc3\xa4\xc3\xa4 pinta-alaa, mutta toisten tutkijoiden mukaan poimurakenteen ideana on lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 pinta-alaa, jolloin aivojen tuottaman runsaan l\xc3\xa4mp\xc3\xb6energian haihtuminen olisi tehokkaampaa._NEWLINE_Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden haju- ja kuuloaistit ovat tehokkaita, ja monien hedelmi\xc3\xa4 ja kasviksia sy\xc3\xb6vien nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4iden v\xc3\xa4rin\xc3\xa4k\xc3\xb6 on erityisen tarkka.'