b'\n_START_ARTICLE_\nTemperamentti\n_START_PARAGRAPH_\nTemperamentti on joukko ihmisen synnynn\xc3\xa4isi\xc3\xa4 valmiuksia, taipumuksia tai reaktiotyylej\xc3\xa4. Temperamentti on persoonallisuuden biologinen ja pysyv\xc3\xa4 perusta, ja vasta kasvatus ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 muokkaavat temperamentista persoonallisuuden._NEWLINE_Temperamenttipiirteisiin kuuluvat esimerkiksi aktiivisuus, sosiaalisuus, taipumus mielipahaan ja \xc3\xa4rtyvyyteen, joustavuus, sopeutumiskyky, keskittymiskyky sek\xc3\xa4 rytmisyys. Jokaisella ihmisell\xc3\xa4 on yksil\xc3\xb6llinen temperamentti, joka on helppo havaita ulosp\xc3\xa4in.\n_START_SECTION_\nSynnynn\xc3\xa4isyys ja pysyvyys\n_START_PARAGRAPH_\nTemperamentti on se ihmisen persoonallisuuden osa, joka on vahvasti perinn\xc3\xb6llinen ja biologisten mekanismien s\xc3\xa4\xc3\xa4telem\xc3\xa4. Temperamentti on sidoksissa aivorakenteisiin ja fysiologiaan. Temperamentti ilmaantuu ihmiselle jo varhain, ja se on tietyn asteisesti pysyv\xc3\xa4. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 biologisesta l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdasta kasvatus kokemukset ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 rakentavat ihmisen persoonallisuuden. Synnynn\xc3\xa4iset temperamenttierot aiheuttavat kuitenkin sen, ett\xc3\xa4 samastakin perheest\xc3\xa4 voi tulla persoonallisuudeltaan erilaisia lapsia._NEWLINE_Jopa 60 prosenttia joistain temperamenttipiirteist\xc3\xa4 on voitu osoittaa periytyviksi. Sen seurauksena moni ihminen alkaa ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntyess\xc3\xa4\xc3\xa4n muistuttaa omia vanhempiaan._NEWLINE_Erilaiset geenitaustat ovat tutkimusten mukaan yhteydess\xc3\xa4 systemaattisiin temperamenttieroihin. Esimerkiksi amerikankiinalaiset lapset ovat johdonmukaisesti rauhallisempia, vet\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4mpi\xc3\xa4, v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n helposti kiihtyvi\xc3\xa4, nopeammin tyyntyvi\xc3\xa4, h\xc3\xa4iritt\xc3\xa4vyydelt\xc3\xa4\xc3\xa4n matalampia ja keskittymiskyvylt\xc3\xa4\xc3\xa4n parempia kuin eurooppalaistaustaiset amerikkalaislapset. Sinisilm\xc3\xa4iset lapset ovat yliedustettuina synnynn\xc3\xa4isesti estyneiden lasten joukossa, ja synnynn\xc3\xa4ist\xc3\xa4 estyneisyytt\xc3\xa4 tavataan Pohjoismaissa enemm\xc3\xa4n kuin esimerkiksi Alppien etel\xc3\xa4puolella.._NEWLINE_Lapsen kypsymisen ja kasvatuksen aikana temperamenttipiirteiden voimakkuudessa ja ilmiasussa tapahtuu muutoksia, vaikka kasvatus ei muutakaan ihmisten keskin\xc3\xa4ist\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4 temperamentin piirteen suhteen. Ihminen oppii kypsyess\xc3\xa4\xc3\xa4n hillitsem\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kontrolloimaan itse\xc3\xa4\xc3\xa4n, eik\xc3\xa4 aikuinen siksi esimerkiksi osoita \xc3\xa4rtymyst\xc3\xa4\xc3\xa4n samoilla tavoin kuin lapsi, vaikka onkin yh\xc3\xa4 helposti \xc3\xa4rtyv\xc3\xa4. Eri ik\xc3\xa4- ja kehitysvaiheissa sama temperamenttipiirre ilmenee samalla yksil\xc3\xb6ll\xc3\xa4 eri tavoin. Toiseksi ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja kasvatus muokkaavat temperamentin ilmiasua. N\xc3\xa4in tapahtuu etenkin niiden piirteiden kohdalla, jotka ovat ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n odotusten ja arvostusten vastaisia. Kolmanneksi yksil\xc3\xb6 oppii kehittyess\xc3\xa4\xc3\xa4n kognitiivisia ja sosiaalisia (tunteiden)s\xc3\xa4\xc3\xa4telystrategioita, joilla vaikuttaa omiin reagointitapoihinsa._NEWLINE_Temperamentin homotyyppisell\xc3\xa4 pysyvyydell\xc3\xa4 tarkoitetaan temperamentin ilmiasun pysymist\xc3\xa4 samanlaisena eri kehitysvaiheissa. Heterotyyppinen pysyvyys puolestaan tarkoittaa, ett\xc3\xa4 temperamentin ilmiasu muuttuu siirrytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 kehitysvaiheesta toiseen. Yleens\xc3\xa4 ihmisten v\xc3\xa4linen j\xc3\xa4rjestys temperamenttieroissa ei muutu. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in puhutaan suhteellisesta pysyvyydest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nYmp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja kasvatus\n_START_PARAGRAPH_\nYmp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 muokkaa lapsen temperamenttia niin, ett\xc3\xa4 voimakkaimminkin perinn\xc3\xb6lliset temperamenttipiirteet saavat lopullisen muotonsa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n vaikutuksesta. Ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 vaikuttaa niin temperamentin ilmenemiseen kuin temperamentin taustalla oleviin aivorakenteisiinkin. Sen lis\xc3\xa4ksi ihmisen temperamentti vaikuttaa h\xc3\xa4nen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4, kuten ihmisten suhtautumiseen tai vanhempien antamaan kasvatukseen. On todettu, ett\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 vaikuttaa parhaiten keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4iseen temperamenttiin, mutta \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4iset temperamentit vaikuttavat ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Esimerkiksi \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen vilkas lapsi saa aikaan sen, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kasvatetaan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tyll\xc3\xa4 tavalla, mutta keskinkertaisen vilkasta lasta kasvatetaan vanhempien omien yleisten periaatteiden mukaisesti eik\xc3\xa4 lapsen vilkkauteen reagoiden._NEWLINE_Kasvatuksessa pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n muokkaamaan kunkin lapsen temperamentin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4t synnynn\xc3\xa4iset valmiudet yksil\xc3\xb6lle itselleen hy\xc3\xb6dyllisiksi persoonallisuuden piirteiksi niin, ett\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6t voivat toimia yhdess\xc3\xa4. Kasvatus kohdistuu temperamentin seurauksiin lapsen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksess\xc3\xa4, ei temperamenttiin itseens\xc3\xa4. Kasvatus kohdistuu ennen kaikkea temperamentin \xc3\xa4\xc3\xa4rip\xc3\xa4ihin, ja keskiarvon mukaisiin piirteisiin ei kiinnitet\xc3\xa4 huomiota._NEWLINE_Temperamentti ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 voivat olla toisistaan riippuvaisia kolmella erilaisella tavalla: passiivisesti, reaktiivisesti tai aktiivisesti. Passiivisessa korrelaatiossa lapsella ja vanhemmilla on sama perinn\xc3\xb6llinen temperamentti, ja vanhemmat j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4v\xc3\xa4t lapselle sellaisen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n, joka on sopusoinnussa h\xc3\xa4nen geneettisten taipumustensa kanssa sek\xc3\xa4 tukee ja vahvistaa niit\xc3\xa4. Reaktiivisessa korrelaatiossa vanhemmat tai kasvattajat reagoivat joko tietoisesti tai huomaamattaan lapsen geneettisiin taipumuksiin tavalla, joka vahvistaa tai heikent\xc3\xa4\xc3\xa4 niit\xc3\xa4. Esimerkiksi lapsen el\xc3\xa4myshakuisuuden vaikutusta halutaan usein heikent\xc3\xa4\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 piirre voi johtaa huomattavaan riskinottoon. Toisaalta lapsen toveripiiri voi vahvistaa piirrett\xc3\xa4 palkitsemalla \xe2\x80\x9drohkeaa\xe2\x80\x9d k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4. Lapsen positiivista emotionaalisuutta vanhemmat sen sijaan pyrkiv\xc3\xa4t vahvistamaan monin keinoin. Vaikean lapsen ristiriidat vanhempien kanssa saattavat voimistaa negatiivista piirrett\xc3\xa4. Aktiivinen korrelaatio tarkoittaa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6 itse aktiivisesti etsii, valikoi ja luo oman ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ns\xc3\xa4 itselleen sopivaksi. El\xc3\xa4myshakuinen ihminen voi valita tietynlaisia harrastuksia, ujo, helposti huolestuva ja pelokas ihminen karsii ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n yll\xc3\xa4tystekij\xc3\xa4t ja tekee siit\xc3\xa4 itselleen turvallisen, ja ep\xc3\xa4sosiaalinen ihminen v\xc3\xa4lttelee suuria kutsuja. Mielenterveyden ja somaattisen hyvinvoinnin kannalta on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 tunnistaa ja hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 oma temperamentti sek\xc3\xa4 voida rakentaa el\xc3\xa4m\xc3\xa4 itselleen sopivaksi._NEWLINE_Lapsen temperamentin merkityksen selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 suureksi osaksi sen yhteensopivuus ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n kanssa. Temperamentin kannalta ei ole olemassa hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 tai huonoa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 sin\xc3\xa4ns\xc3\xa4, vaan yhdenlaiset ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6t voivat sopia yhteen joidenkin temperamenttipiirteiden kanssa ja toisenlaiset toisten kanssa. Hyv\xc3\xa4 yhteensopivuus syntyy, kun ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n vaatimukset ja odotukset, ihmisen kapasiteetti, ominaispiirteet ja motivaatio ovat sopusoinnussa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in lapsi kehittyy positiivisella tavalla ja pystyy aikuisena toimimaan tehokkaalla ja tilanteeseen sopivalla tavalla. Huono yhteensopivuus voi aiheuttaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymish\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4 lapsena ja sopeutumisongelmia aikuisena.\n_START_SECTION_\nYhteys \xc3\xa4lykkyyteen ja koulumenestykseen\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisen tutkimustiedon mukaan temperamentilla ei ole yhteytt\xc3\xa4 \xc3\xa4lykkyyteen tai muihin kognitiivisiin taitoihin, vaan jokaiselta \xc3\xa4lykkyystasolta l\xc3\xb6ytyy samanlainen temperamenttien jakautuma. Oppilaan temperamentilla on kuitenkin yhteys h\xc3\xa4nen kouluarvosanoihinsa. Ensinn\xc3\xa4kin oppilaan temperamentti vaikuttaa opiskelutyyliin, ja koska koulu suosii tietynlaisia ty\xc3\xb6skentelytyylej\xc3\xa4, se samalla suosii tietynlaisia temperamentteja. Toinen yhteys arvosanoihin tulee siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 koululla on tiettyj\xc3\xa4 odotuksia oppilaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisen suhteen. Kolmanneksi, jotkin oppilaan temperamenttipiirteet joko helpottavat tai vaikeuttavat vuorovaikutusta opettajan ja muiden oppilaiden kanssa._NEWLINE_Suomalaisessa tutkimuksessa vuosilta 2005\xe2\x80\x932006 havaittiin, ett\xc3\xa4 temperamenttipiirteist\xc3\xa4 oppilaiden arvosanoja nostivat matala aktiivisuus, matala h\xc3\xa4iritt\xc3\xa4vyys, korkea sinnikkyys, v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen varautuneisuus sek\xc3\xa4 taipumus olla optimistinen ja hyv\xc3\xa4ntuulinen eik\xc3\xa4 koskaan alakuloinen. N\xc3\xa4iden temperamenttipiirteiden toiset \xc3\xa4\xc3\xa4rip\xc3\xa4\xc3\xa4t sen sijaan olivat omiaan laskemaan arvosanoja. Usean piirteen yht\xc3\xa4aikainen toteutuminen vahvisti vaikutuksen todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyytt\xc3\xa4. Samat piirteet nostivat tai laskivat kaikkien oppiaineiden arvosanoja. Kaikkien temperamenttipiirteiden vaikutus oli samanlainen, eli jokin piirre ei vaikuttanut paljonkaan muita enemm\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nYhteys stressiin\n_START_PARAGRAPH_\nTemperamentiltaan erilaiset ihmiset kokevat asiat eri tavoin, sill\xc3\xa4 temperamenttipiirteill\xc3\xa4 on yhteys ihmisen fysiologiaan. Samalla psyykkisell\xc3\xa4 stressikokemuksella on erilaiset somaattiset seuraukset eri ihmisiss\xc3\xa4 niin ett\xc3\xa4 yksi voi sairastua siit\xc3\xa4 kun toiseen se ei vaikuta lainkaan. Temperamentiltaan negatiivisesti emotionaaliset ihmiset reagoivat stressiin fysiologisesti kielteisesti ja tylsistyv\xc3\xa4t tai ahdistuvat stressaavassa tilanteessa. Temperamentiltaan el\xc3\xa4myksi\xc3\xa4 kaipaavat ihmiset eiv\xc3\xa4t k\xc3\xa4rsi stressist\xc3\xa4 j\xc3\xa4nnitt\xc3\xa4viss\xc3\xa4 tilanteissa vaan stressaantuvat tilanteissa joissa mit\xc3\xa4\xc3\xa4n ei tapahdu.\n_START_SECTION_\nKulttuurin ja sukupuoliroolien vaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nTemperamentin merkitys riippuu voimakkaasti kulttuureista. Joissain kulttuureissa tiettyj\xc3\xa4 temperamenttipiirteit\xc3\xa4 arvostetaan selv\xc3\xa4sti enemm\xc3\xa4n tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin toisissa, mink\xc3\xa4 seurauksena tietynlaisella lapsella on helppoa yhdess\xc3\xa4 mutta vaikeaa toisessa yhteiskunnassa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa ihanne on temperamentiltaan estoton, aktiivinen, sosiaalisesti rohkea ja itse\xc3\xa4\xc3\xa4n esille tuova lapsi. Sen sijaan ujous, varautuneisuus ja syrj\xc3\xa4\xc3\xa4nvet\xc3\xa4ytyvyys ovat yksiselitteisesti kielteisi\xc3\xa4 piirteit\xc3\xa4, jotka pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n karsimaan lapsesta pois mahdollisimman varhain. Yhdysvaltalaisessa yhteiskunnassa t\xc3\xa4llaiset lapset syrj\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4tkin selv\xc3\xa4sti muita helpommin ja heill\xc3\xa4 oli muita heikompi itsetunto. Kiinassa sen sijaan syrj\xc3\xa4\xc3\xa4nvet\xc3\xa4ytyvyytt\xc3\xa4 arvostetaan toisen ihmisen huomioonottamisena ja tilan antamisena sek\xc3\xa4 sopeutumiskykyn\xc3\xa4. \xc3\x84\xc3\xa4nekkyys, itsens\xc3\xa4 korostaminen ja aloitteellisuus taas ovat kiinalais\xc3\xa4itien mukaan pikemminkin h\xc3\xa4iri\xc3\xb6k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 kuin sosiaalisuutta, ja n\xc3\xa4m\xc3\xa4 piirteet ennustivatkin my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n i\xc3\xa4n sosiaalista sopeutumattomuutta. Saman kulttuurin alakulttuurit voivat kuitenkin poiketa toisistaan siin\xc3\xa4, miten ne arvostavat eri temperamenttipiirteit\xc3\xa4._NEWLINE_Temperamentin ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n yhteensopivuus riippuu my\xc3\xb6s ajasta, sill\xc3\xa4 ihmisen kehityshistorian aikana odotukset ja vaatimukset ovat vaihdelleet. Esimerkiksi el\xc3\xa4myshakuisuus on nykyisin yhteydess\xc3\xa4 moniin ongelmiin kuten koulutuksesta syrj\xc3\xa4ytymiseen, rikollisuuteen ja sy\xc3\xb6mish\xc3\xa4iri\xc3\xb6ihin, eik\xc3\xa4 sill\xc3\xa4 ole juuri lainkaan yhteiskuntaa hy\xc3\xb6dytt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 seurauksia. Joidenkin yksil\xc3\xb6iden el\xc3\xa4myshakuisuuden on kuitenkin arveltu olleen aikoinaan ihmiskuntaa eteenp\xc3\xa4in vienyt temperamenttipiirre._NEWLINE_Tytt\xc3\xb6jen ja poikien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ei ole havaittu systemaattisia temperamenttieroja sellaisissa tutkimuksissa, joiden tuloksista voisi vet\xc3\xa4\xc3\xa4 pit\xc3\xa4vi\xc3\xa4 johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. Selkein havaittu ero on siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 pojilla on korkeampaa motorista aktiivisuutta kuin tyt\xc3\xb6ill\xc3\xa4. Temperamenttipiirteen hyv\xc3\xa4ksyminen riippuu siit\xc3\xa4, millaisia rooliodotuksia yhteiskunnalla on tyt\xc3\xb6ille ja pojille, joten sama temperamenttipiirre voidaan yhdell\xc3\xa4 sukupuolella tulkita kielteiseksi mutta toisella my\xc3\xb6nteiseksi. Esimerkiksi aktiivisuus hyv\xc3\xa4ksyt\xc3\xa4\xc3\xa4n pojalle helpommin kuin tyt\xc3\xb6lle, mutta ujous tyt\xc3\xb6lle helpommin kuin pojalle.\n_START_SECTION_\nTemperamenttitutkimuksen historia\n_START_PARAGRAPH_\nTemperamenttipiirteiden olemassaolo huomattiin jo antiikin Roomassa. Rooman keisarien henkil\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Galenos esitti humoraali\xc2\xadopissaan, ett\xc3\xa4 eroavaisuudet ihmisten v\xc3\xa4lisiss\xc3\xa4 piirteiss\xc3\xa4 selittyiv\xc3\xa4t erilaisilla ruumiinnesteiden suhteilla. Oletetut nesteet olivat keltainen sappi, musta sappi, veri ja lima. Sen mukaisesti on vanhastaan puhuttu koleerisesta, melankolisesta, sangviinisesta ja flegmaattisesta temperamentista._NEWLINE_Temperamenttitutkimuksen syrj\xc3\xa4ytti pitk\xc3\xa4ksi aikaa environmentalismi eli ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6usko, jonka mukaan ihminen syntyy "tyhj\xc3\xa4n\xc3\xa4 tauluna", johon vasta ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 maalaa erilaisia ominaisuuksia. Kehityspsykologian p\xc3\xa4\xc3\xa4teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli tuolloin selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4 sit\xc3\xa4, millaisia lapset keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin ovat ja mik\xc3\xa4 on normaalia kehityst\xc3\xa4._NEWLINE_Ivan Pavlov esitti vuonna 1927, ett\xc3\xa4 hyvin varhain siki\xc3\xb6kehityksen aikana m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ytynyt hermosysteemin tyyppi on perusta my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisen kehittymiselle. Temperamenttitutkimusta vastustettiin kuitenkin viel\xc3\xa4 1950-luvun alkuun saakka. Yksi syy vastustukseen oli se, ett\xc3\xa4 k\xc3\xa4sityksess\xc3\xa4 ihmisten synnynn\xc3\xa4isist\xc3\xa4 mentaalisista eroista kuultiin kaikuja natsien rotuopeista. Toinen vastustuksen syy oli neuvostopsykologian nousu toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen, koska siihen kuului ajatus ihmisen t\xc3\xa4ydellisest\xc3\xa4 muokattavuudesta ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n ja kasvatuksen kautta._NEWLINE_Temperamenttitutkimus k\xc3\xa4ynnistyi 1950-luvulla kolmesta l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdasta. Ensinn\xc3\xa4kin se alkoi vastareaktiona psykoanalyyttiselle traditiolle ja environmentalismille, jotka silloin hallitsivat lapsen kehityspsykologista tutkimusta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli esimerkiksi Thomasin ja Chessin tutkimusten l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohta. Toinen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohta oli persoonallisuudenyleisen rakenteellisen alkuper\xc3\xa4n etsiminen, joka oli esimerkiksi Bussin ja Plominin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana. Kolmas suuntaus k\xc3\xa4ynnistyi vauvojen yksil\xc3\xb6llisten erojen havaitsemisesta ja tunnistamisesta._NEWLINE_Temperamenttitutkimuksen historiassa on erotettavissa my\xc3\xb6s kaksi toisistaan eroavaa tutkimuslinjaa: kokeellinen sek\xc3\xa4 kliininen (eli havaintoihin perustuva) suuntaus. Kokeellinen tutkimus sai alkunsa jo 1920-luvulla, kun Ivan Pavlov lanseerasi termit \xe2\x80\x9dheikko ja vahva hermosysteemi\xe2\x80\x9d huomattuaan, ett\xc3\xa4 autonomisen hermoston reaktiivisuudessa esiintyy lapsilla synnynn\xc3\xa4isi\xc3\xa4 eroja. Kliininen suuntaus sai alkunsa 1950-luvulla, kun l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit Stella Chess ja Alexander Thomas huomasivat, ett\xc3\xa4 lapsilla oli synnynn\xc3\xa4isi\xc3\xa4 taipumuksia tietynlaiseen reagointiin. He nimesiv\xc3\xa4t yhdeks\xc3\xa4n erilaista lapsen temperamenttipiirrett\xc3\xa4 ja jakoivat ne kolmeksi profiiliksi (haastava, helppo, hitaasti l\xc3\xa4mpenev\xc3\xa4). He my\xc3\xb6s loivat k\xc3\xa4sitteet \xe2\x80\x9dgoodness of fit\xe2\x80\x9d ja \xe2\x80\x9dpoorness of fit\xe2\x80\x9d kuvaamaan sit\xc3\xa4, kuinka hyvin lapsen temperamentti ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 sopivat yhteen. Oleellinen oivallus oli, ett\xc3\xa4 temperamentti ei koskaan ole hyv\xc3\xa4 tai huono sin\xc3\xa4ns\xc3\xa4, vaan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n odotukset ja arvostukset m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t sen merkityksen. Chessin ja Thomasin havainnot olivat oman aikansa yleisten k\xc3\xa4sitysten vastaisia, ja siksi mullistavia.'