b'\n_START_ARTICLE_\nLehtoniemen konepaja\n_START_PARAGRAPH_\nLehtoniemen konepaja oli Albert Krankin ja Torsten Forst\xc3\xa9nin vuonna 1888 Joroisiin (nykyisin Varkautta) perustama konepaja ja telakka. Sielt\xc3\xa4 valmistui 205 h\xc3\xb6yrylaivaa ja 360 h\xc3\xb6yrykonetta. Aikoinaan tehtaan tuotteita myytiin kaikkialle Suomeen sek\xc3\xa4 Pietariin ja Moskovaankin._NEWLINE_1886 insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Albert Krank rakensi Taipaleen kanavalle pienen kuivatelakan, konepajan ja vesimyllyn. Seuraavana vuonna insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Torsten Forst\xc3\xa9n myi Krankille osan juuri hankkimaansa, lahden vastakkaisella rannalla sijaitsevaa, Lehtoniemen tonttia. Samalla herrat yhdistiv\xc3\xa4t voimansa ja perustivat yhti\xc3\xb6n Tehtaat Taipale & Lehtoniemi Fabriker. Lehtoniemelle valmistui 1888 korjauspaja, valimo, varustamo ja seitsem\xc3\xa4n asuinrakennusta, ja pian koko tehtaan toimisto siirrettiin Lehtoniemeen._NEWLINE_Albert Krank oli insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri, keksij\xc3\xa4 ja vision\xc3\xa4\xc3\xa4ri. H\xc3\xa4nen yhti\xc3\xb6kumppaninsa Torsten Forst\xc3\xa9n (1855\xe2\x80\x931911) puolestaan oli opiskellut Pietarissa Mikaelin tykkiopiston pyroteknisell\xc3\xa4 osastolla ja valmistunut insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri-mekaanikoksi. Ty\xc3\xb6skennelty\xc3\xa4\xc3\xa4n Nobelin tehtaalla Pietarissa Forst\xc3\xa9n siirtyi Joroisiin. Forst\xc3\xa9n myi 1892 osuutensa yhti\xc3\xb6kumppanilleen, mutta h\xc3\xa4nen vaimonsa Olga Forst\xc3\xa9n jatkoi edelleen ty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n tehtaan v\xc3\xa4en parissa johtamalla konepajan soittokuntaa ja kuoroa. Ajalleen ep\xc3\xa4tyypillisesti n\xc3\xa4m\xc3\xa4 harrastuspiirit kokosivat yhteen niin tehtaan ty\xc3\xb6v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 kuin johtoakin._NEWLINE_Krankin aika oli laivanrakentamisen kannalta menestyksek\xc3\xa4st\xc3\xa4, mutta 1901 tehdas ajautui rahoitusvaikeuksiin. Krank matkusti Saksaan rahoitusta j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta kuoli matkalla 1902 ja Carolus Wrede osti yrityksen. Maailmansodan alkaminen merkitsi tilausten lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymist\xc3\xa4, mutta kun ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten tilaukset loppuivat, ajautui yhti\xc3\xb6 j\xc3\xa4lleen vaikeuksiin. 1920-luvun lama oli lopullinen isku, ja A. Ahlstr\xc3\xb6m Osakeyhti\xc3\xb6 osti 1929 konkurssiin menneen yrityksen ja lopetti sen toiminnan._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iset valmistuneet laivat olivat 1889 "Juka", "Salmi" ja "Alli". Tehtaan muuta tuotantoa ovat muun muassa laivat S/S Karjalankoski, M/S Taru, S/S Yl\xc3\xa4-Keitele, S/S Norrkulla, M/S Koski, S/S Ilona, SS Tarjanne, S/S Suomi, M/S Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4, S/S Lokki ja SS Vet\xc3\xa4j\xc3\xa4 V.'