b'\n_START_ARTICLE_\nKeltainen vallankumous\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nFerdinand Marcos oli valittu Filippiinien presidentiksi vuonna 1965. H\xc3\xa4n oli saanut mainetta esimerkiksi v\xc3\xa4itteist\xc3\xa4\xc3\xa4n vastarintaliikkeen aikaisista sotilasansioistaan, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n ajoi taistelua korruptiota vastaan. Vaatimattomista taustoista l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin ollut Marcos oli mennyt naimisiin rikkaan Romualdezin suvun Imelda Romualdezin kanssa. Maan vaikutusvaltaiset sokeriparonisuvut pitiv\xc3\xa4t Marcosia silti nousukkaana ja suuri osa heist\xc3\xa4 vastusti Marcosin hallintoa. Marcos toteutti valtakautensa alkupuolella useita uudistushankkeita rakennuttaen esimerkiksi uusia maantiet\xc3\xa4. H\xc3\xa4net valittiin uudestaan presidentiksi vuonna 1969. 1970-luvulla Filippiinien talous alkoi kuitenkin k\xc3\xa4rsi\xc3\xa4 esimerkiksi raaka\xc3\xb6ljyn hinnan noususta ja tuhoisasta taifuunista vuonna 1971. Edell\xc3\xa4 mainittuna vuonna Manilassa oli my\xc3\xb6s murhattu liberaalisen puolueen Sergio Osmena Jr. ja Gerardo Roxas. Marcos syytti murhasta Filippiinien kommunisteja ja vuonna 1972 h\xc3\xa4n julisti maahan poikkeustilan._NEWLINE_Filippiinien perustuslaki rajasi presidentin virkakausien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n korkeintaan kahteen, mutta Marcos oli ratkaissut ongelman poikkeustilalla, jonka turvin h\xc3\xa4n alkoi my\xc3\xb6s ajaa omaa uutta yhteiskuntaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 nimelt\xc3\xa4 "Uusi yhteiskunta". Puolueet ja ammattiyhdistysliikkeet kiellettiin ja niiden tilalle tarjottiin niin sanottuja barangay-neuvostoja. Vaimostaan Imeldasta Marcos teki Metro Manilan kaupunginjohtajan. Tukenaan Marcosilla oli pikkuliikemiesten joukko, joita kutsuttiin nimell\xc3\xa4 "cronies" eli tallitoverit. Tukijoiden joukko s\xc3\xb6i maan perinteisesti vaikutusvaltaisten sokeriparonien valtaa. Marcosin hallinnon kautta yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 saavutetut voitot sijoitettiin kuitenkin usein Filippiinien sijaan sveitsil\xc3\xa4isille pankkitileille ja Yhdysvaltoihin._NEWLINE_Marcosin ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 tukeneiden liikemiesten toiminta her\xc3\xa4tti lopulta esimerkiksi Maailmanpankin, Kansainv\xc3\xa4lisen valuuttarahastojen ja Yhdysvaltojen huomion. Marcosin kannatusta Yhdysvalloissa ja sokeriparonien keskuudessa laskivat my\xc3\xb6s Marcosin kiihtyv\xc3\xa4t sotatoimet Mindanaon muslimeja ja kommunistien aseellista haaraa Uutta kansanarmeijaa vastaan. Sokeriruokoviljelm\xc3\xa4t k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t sissien toiminnasta ja Yhdysvallat huolestui tukikohdistaan Clarkissa ja Subic Baylla. Vuonna 1980 Marcos joutuikin vapauttamaan joitakin poliittisia vankeja, kuten Yhdysvaltoihin sittemmin siirtyneen Benigno Aquinon. Vuonna 1981 j\xc3\xa4rjestettiin uudet presidentinvaalit, jotka Marcos voitti. Noin 40\xc2\xa0% filippiinil\xc3\xa4isist\xc3\xa4 oli kuitenkin boikotoinut vaaleja. Aquino palasi Yhdysvalloista 21. elokuuta 1983, mutta h\xc3\xa4net murhattiin ampumalla jo lentokent\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Maan oppositio yhdistyi Marcosia vastaan Aquinon lesken Corazon Cojuangco Aquinon johdolla. Samalla Marcosin terveydentila oli horjunut, mutta h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tti kuitenkin kasvavan kritiikin edess\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 uudet presidentinvaalit vuonna 1986.\n_START_SECTION_\nVallankumous\n_START_PARAGRAPH_\nPresidentinvaalit 1986 j\xc3\xa4rjestettiin 7. helmikuuta ja Marcos voitti p\xc3\xa4\xc3\xa4vastustajansa Corazon Aquinon. Oppositio syytti kuitenkin Marcosia laajamittaisesta vaalivilpist\xc3\xa4. Filippiinien katolilaisen kirkon kardinaali Jaimie Sin k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Aquinon puolelle ja kirkon Radio Veritas -radioasemasta tuli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 opposition \xc3\xa4\xc3\xa4nitorvi. My\xc3\xb6s sympatiat l\xc3\xa4nsimaissa olivat k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneet lopullisesti Marcosia vastaan. Armeija jakautui Marcosin kannattajiin ja vastustajiin. Sadattuhannet filippiinil\xc3\xa4iset osoittivat mielt\xc3\xa4\xc3\xa4n Marcosia vastaan. Mielenosoittajia vastassa olivat Marcosin puolella olleet sotilaat, joista osa loikkasi kapinallisten puolelle. Kapinallisiin liittyiv\xc3\xa4t esimerkiksi seitsem\xc3\xa4n taisteluhelikopterin miehist\xc3\xb6t, vaikka aluksi oli n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt silt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ne alkaisivat tulittaa v\xc3\xa4kijoukkoja. Loppujen lopuksi v\xc3\xa4kivaltaisilta yhteenotoilta sotilaiden ja mielenosoittajien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 v\xc3\xa4ltyttiin. Osapuolten v\xc3\xa4lille muodostui r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysherkk\xc3\xa4 pattitilanne, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi lopulta Marcosin paetessa maasta Yhdysvaltojen painostuksesta Havaijille 25. helmikuuta. Marcos vietti sittemmin loppuel\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 maanpaossa.\n_START_SECTION_\nSeuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nMarcosin paettua valtaan nousi Corazon Aquino ja maassa vallitsi ensin yleinen innostuksen ilmapiiri. Lopulta vallanvaihdos ei kuitenkaan ratkaissut maan monia ongelmia v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti. Esimerkiksi maauudistusta ei saatu toteutettua tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla ja muslimien sek\xc3\xa4 kommunistien sissij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6t jatkoivat toimintaansa ep\xc3\xa4onnistuneiden neuvottelujen j\xc3\xa4lkeen. Aquinon hallintoa vastaan tehtiin kaikkiaan seitsem\xc3\xa4n vallankaappausyrityst\xc3\xa4, jotka tukahdutettiin Yhdysvaltojen avulla. Olot rauhoittuivat jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin vasta Aquinon seuraajan Fidel Ramosin valtaannousun j\xc3\xa4lkeen. Marcosin ja h\xc3\xa4nen tukijoidensa toimien aikana Filippiinien on arvioitu menett\xc3\xa4neen miljardeja dollareja kavallusten ja korruption kautta.'