b'\n_START_ARTICLE_\nLimingan museoalue\n_START_SECTION_\nMuistokoti Aappola\n_START_PARAGRAPH_\nMuistokoti Aappola on aikansa johtavan suomalainen laulutaiteilija ja pedagogi Abraham Ojanper\xc3\xa4n (1856\xe2\x80\x931916) entinen huvila ja koti, joka nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n toimii osana museoaluetta. Ojanper\xc3\xa4 rakennutti sen taiteilijahuvilakseen vuonna 1912. Aappolassa on esill\xc3\xa4 keskeinen osa kuuluisan liminkalaisen laulajan j\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xb6st\xc3\xa4._NEWLINE_Rakennus p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi Ojanper\xc3\xa4n haltuun h\xc3\xa4nen sisareltaan Anna Ojanper\xc3\xa4lt\xc3\xa4, ja Ojanper\xc3\xa4 rakennutti vuosina 1908\xe2\x80\x931910 talon kansakoulun puoleiseen osaan jatkoksi huvilamaisen kaksikerroksisen jatkon parvekkeineen. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 talon nimi muutettiin Aappolaksi. Nykyisin Limingan kunnan hallinnassa oleva museo otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1917 eli samana vuonna kuin Suomi itsen\xc3\xa4istyi. Aappolan pihapiiriin kuuluvat renkitupa ja aitta._NEWLINE_Ojanper\xc3\xa4 vietti Aappolassa paljon lomiaan ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 loppukuukaudet. H\xc3\xa4nen tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n lauleskelleen huvilansa parvekkeelta naisille serenadeja. Muistokodissa on esill\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Eetu Iston maalaama Ojanper\xc3\xa4n \xc3\xb6ljyv\xc3\xa4rimuotokuva. Maalaus valmistui vuonna 1905.\n_START_SECTION_\nLimingan kotiseutumuseo\n_START_PARAGRAPH_\nLimingan kotiseutumuseo on kulttuurihistoriallinen paikallismuseo, jonka rakennuksiin on koottu alueen historiaan liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 esineist\xc3\xb6\xc3\xa4, josta p\xc3\xa4\xc3\xa4osa on maatalousesineist\xc3\xb6\xc3\xa4. Kotiseutumuseoon kuuluvat muun muassa kalastus- ja maitotalousaitat, jyv\xc3\xa4makasiini ja Limingan 500-vuotisjuhliin vuodeksi 1977 rakennettu perinnehalli, johon on koottu maatalouskoneita sek\xc3\xa4 ty\xc3\xb6- ja ajokaluja. Alueelle siirretyn entisen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n lainamakasiinin ja aitan lis\xc3\xa4ksi alueeseen kuuluu vanha tuulimylly._NEWLINE_Limingan kunnan omistuksessa olevien Muistokoti Aappolan ja Limingan kotiseutumuseon toiminnasta vastaa nuoriso- ja kulttuurisihteeri Raija Palsa.\n_START_SECTION_\nHistoriaa ja museon kokoelmat\n_START_PARAGRAPH_\nLiminkalaisena tunnetun mutta Oulussa syntyneen ja kuolleen, ekspressionistisen taidemaalari Vilho Lammen (1898\xe2\x80\x931936) tuotantoa ja esineist\xc3\xb6\xc3\xa4 esittelev\xc3\xa4 Vilho Lampi -museo sijaitsee vuonna 1868 rakennetussa Pohjois-Suomen vanhimmassa kansakoulurakennuksessa, Kivikoulussa, joka muutettiin taidemuseoksi vuonna 1972. Lampi k\xc3\xa4vi itsekin rakennuksessa kansakoulua h\xc3\xa4nen perheens\xc3\xa4 muutettua Oulusta Liminkaan, ja koulun kev\xc3\xa4tn\xc3\xa4yttelyiss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen t\xc3\xb6it\xc3\xa4\xc3\xa4n saattoi olla n\xc3\xa4ytill\xc3\xa4 sein\xc3\xa4n t\xc3\xa4ydelt\xc3\xa4._NEWLINE_Vilho Lampi-museon suuren salin pinta-ala on 100\xc2\xa0m\xc2\xb2, ja vaihtuvien n\xc3\xa4yttelyiden tilojen pinta-ala on 130\xc2\xa0m\xc2\xb2. Museon kokoelmiin kuuluu noin 90 taideteosta, joista taidemaalari Vilho Lammen teoksia on noin 30. Kokoelma koostuu Vilho Lampi -seuran 67 teosta sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 kokoelmasta, Limingan kunnan kuuden teoksen talletuksesta ja Suomen Taiteilijaseuran kahdeksantoista teoksen pysyv\xc3\xa4istalletuksesta._NEWLINE_Vilho Lampi -museossa on kes\xc3\xa4isin esill\xc3\xa4 vaihtuvia n\xc3\xa4yttelyit\xc3\xa4 ja talvisin museon oma kokoelma. Lammen tuotantoa on esitelty museossa useissa nimikkon\xc3\xa4yttelyiss\xc3\xa4, ja my\xc3\xb6s vaihtuvien kes\xc3\xa4n\xc3\xa4yttelyiden yhteydess\xc3\xa4 on aina esill\xc3\xa4 kokoelma Lammen maalauksia ja esineist\xc3\xb6\xc3\xa4. Talvisin Lammen tuotantoa esitell\xc3\xa4\xc3\xa4n tilauksesta ryhmille museon kokoelmien teosten ja diaesitysten v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4._NEWLINE_Museon kokoelmiin kuuluvat muun muassa vuonna 1930 valmistunut Lammen herooisen eli sankarikauden teoksiin kuuluva rehvakas ylimielisyytt\xc3\xa4 ja uhmaa viestiv\xc3\xa4 Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisari ja vuoden 1934 pys\xc3\xa4htyneisyytt\xc3\xa4 ja ajattomuutta henkiv\xc3\xa4 Omakuva, joka esiintyy my\xc3\xb6s Paavo Rintalan vuonna 1959 ilmestyneen Lammen el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 kertovan ja Lampi-myytin synnytt\xc3\xa4neen romaanin Jumala on kauneus kannessa. Vuoden 1934 omakuvaa on pidetty yhten\xc3\xa4 Lammen vaikuttavimmista omakuvatutkielmista. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisarin ja vuoden 1934 omakuvan lis\xc3\xa4ksi kokoelmiin kuuluu muun muassa vuoden 1934 versio suurikokoisesta, taiteilijan viimeiseksi ty\xc3\xb6ksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neest\xc3\xa4 kuolemaa k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4st\xc3\xa4 \xc3\x84idin haudalla -teoksesta._NEWLINE_Vilho Lampi -museota yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 vuonna 1967 perustettu Vilho Lampi -seura ry., ja sit\xc3\xa4 johtaa Vilho Lampi -seuran puheenjohtaja taidemaalari Matti Lampi. Museon lis\xc3\xa4ksi rakennuksessa toimii vuonna 1966 toimintansa aloittanut Limingan taidekoulu, ja museossa on j\xc3\xa4rjestetty my\xc3\xb6s konsertteja._NEWLINE_Museoalueen rakennuksia ja Kivikoulua kunnostettiin vuosina 1999\xe2\x80\x932000 Lakeuden Kulttuuripolku -projektin puitteissa._NEWLINE_Vilho Lampi -museon ohella Pohjois-Pohjanmaan museoista Oulun taidemuseolla on huomattava kokoelma Vilho Lammen maalauksia, ja museo on perustanut Lammelle omat verkkosivut, joilla esitell\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4nen maalauksiaan sek\xc3\xa4 kerrotaan h\xc3\xa4nen taiteestaan ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n.'