b'\n_START_ARTICLE_\nPekka Myrberg\n_START_PARAGRAPH_\nPekka Juhana Myrberg (30. joulukuuta 1892 Viipuri \xe2\x80\x93 21. hein\xc3\xa4kuuta 1976 Helsinki) oli suomalainen matemaatikko ja tiedevaikuttaja, joka toimi my\xc3\xb6s  Helsingin yliopiston  kanslerina.\n_START_SECTION_\nMatemaatikon ura\n_START_PARAGRAPH_\nMyrbergin vanhemmat olivat maanmittari Karl Johan Myrberg ja Natalia Akinchina. H\xc3\xa4n valmistui ylioppilaaksi Viipurin klassillisesta lyseosta 1911, filosofian kandidaatiksi 1914 ja lisensiaatiksi 1916. Myrbergin v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirja vuodelta 1916 Zur Theorie der Konvergenz der Poincar\xc3\xa9schen Reihen her\xc3\xa4tti huomiota. H\xc3\xa4n kuului Ernst Lindel\xc3\xb6fin oppilaista muodustuneeseen nuorten matemaatikkojen ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n, joka nosti suomalaisen funktioteoreettisen koulukunnan ja samalla Helsingin yliopiston matematiikan laitoksen maailmanmaineeseen. Ryhm\xc3\xa4n muita j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 olivat Rolf Nevanlinna, Lars Ahlfors ja Frithiof Nevanlinna. Myrberg oli kansainv\xc3\xa4lisesti arvostettu  Riemannin pintojen ja automorfifunktioiden tutkija. Tutkijana aktiivisimmillaan h\xc3\xa4n oli 1920-luvulla. Myrberg julkaisi toista sataa tieteellist\xc3\xa4 artikkelia. Myrbergin Teknillisess\xc3\xa4 korkeakoulussa antamaan opetukseen perustuva oppikirja ilmestyi useana painoksena._NEWLINE_Myrberg toimi ensin matematiikan vanhempana lehtorina Sortavalan lyseossa 1918 \xe2\x80\x93 1919, vuodesta 1919 sitten matematiikan dosenttina Helsingin yliopistossa. Vuonna 1918 Myrberg p\xc3\xa4\xc3\xa4si  Mittag-Lefflerin oppilaaksi ja assistentiksi Tukholmaan. Samalla matkalla h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s luennoi Lundin yliopistossa. Myrberg toimi sitten matematiikan opettajana Teknillisess\xc3\xa4 korkeakoulussa vuodesta 1921 ja saman korkeakoulun matematiikan professorina vuodesta 1926. Kun Ernst Lindel\xc3\xb6f j\xc3\xa4i el\xc3\xa4kkeelle vuonna 1938, Myrberg nimitettiin h\xc3\xa4nen seuraajakseen hakemuksetta, mik\xc3\xa4 oli tuolloin varsin poikkeuksellinen menettely.  Matematiikan professorina Helsingin yliopistossa Myrberg oli vuoteen 1959. H\xc3\xa4n toimi 1952 \xe2\x80\x93 1962 Helsingin yliopiston kanslerina, oltuaan 1. vararehtori 1950 \xe2\x80\x93 1952 ja rehtori vuonna 1952. Myrberg opetti my\xc3\xb6s matematiikkaa Sotakorkeakoulussa 1933 \xe2\x80\x93 1939. _NEWLINE_Myrberg nousi johtavaan asemaan suomalaisessa tiedehallinnossa. H\xc3\xa4net oli valittu Suomalaisen Tiedeakatemian j\xc3\xa4seneksi jo vuonna 1921. Tiedeakatemian hallituksessa h\xc3\xa4n oli yht\xc3\xa4jaksoisesti vuodesta 1934 vuoteen 1953 ja vuodet 1944 \xe2\x80\x93 1948 sen p\xc3\xa4\xc3\xa4sihteerin\xc3\xa4. Tiedeakatemian julkaisusarjan matematiikan osiota Annales Academi\xc3\xa6 Scientiarum Fennic\xc3\xa6 Series A I Mathematica Myrberg toimitti vuodet 1940 \xe2\x80\x93 1973 ja kehitti siit\xc3\xa4 arvostetun matematiikan julkaisufoorumin. Myrberg kuului my\xc3\xb6s alansa arvostetuimpiin kuuluvan julkaisusarjan  Acta Mathematican  toimituskuntaan vuodesta 1934. Suomen Akatemian lautakunnan puheenjohtaja h\xc3\xa4n oli 1952 \xe2\x80\x93 1962, Valtion Luonnontieteellisen toimikunnan puheenjohtaja 1950 \xe2\x80\x93 1964 ja Valtion tieteellisten toimikuntien neuvottelukunnan puheenjohtaja 1961 \xe2\x80\x93 1964. Alfred Kordelinin s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n hallituksen puheenjohtaja Myrberg oli 1952 \xe2\x80\x93 1967. Myrberg oli Arkhimedes-aikakauskirjan perustaja ja sen pitk\xc3\xa4aikainen p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja.   H\xc3\xa4net palkittiin ansioistaan sek\xc3\xa4 Suomen Leijonan ett\xc3\xa4 Valkoisen Ruusun ritarikuntien suurristeill\xc3\xa4. Teknillinen korkeakoulu promovoi Myrbergin tekniikan kunniatohtoriksi vuonna 1949, Turun yliopisto filosofian kunniatohtoriksi vuonna 1954 ja Tukholman yliopisto vuonna 1960. Myrberg oli  Suomen Matemaattisen Yhdistyksen kunniaj\xc3\xa4sen.    _NEWLINE_Myrbergin el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 matematiikalla oli keskeinen osa viel\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen j\xc3\xa4\xc3\xa4ty\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1962 el\xc3\xa4kkeelle 69-vuotiaana. H\xc3\xa4n jatkoi julkaisutoimintaansa kuolemaansa asti. H\xc3\xa4nen viimeiset julkaisuna, joita voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 huomattavina, sijoittuvat 1970-luvun puoliv\xc3\xa4liin. Niiss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n mm. jatkoi jo nuorempana alkamiaan funktioiden iterointia koskevia tarkasteluja, jotka saivat uutta ajankohtaisuutta 1900-luvun lopun fraktaalitutkimuksista.\n_START_SECTION_\nMyrberg henkil\xc3\xb6n\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMyrberg kuului niihin suomalaisiin, jotka nousivat yhteiskunnan huipulle vaatimattomista oloista: Viipurin Kolikkoinm\xc3\xa4elt\xc3\xa4. Sielt\xc3\xa4 Myrberg raivasi tiens\xc3\xa4 suomalaisen yhteiskunnan huipulle ja suuresti arvostetuksi tiedemieheksi kahden perusominaisuuden avulla: poikkeuksellisen lahjakkuuden ja suunnattoman tarmonsa ansiosta. H\xc3\xa4n ei koskaan unohtanut karjalaisia juuriaan Helsingin vuosinakaan, vaan kertoi tavoilleen uskollisena v\xc3\xa4rikk\xc3\xa4\xc3\xa4sti omasta lapsuudestaan, mitenk\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4peilem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 vaatimattomia l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtiaan. Usein h\xc3\xa4n palasi Karjalan maisemiin kes\xc3\xa4nviettoon my\xc3\xb6hempin\xc3\xa4kin vuosina ennen kuin alue pakkoluovutettiin talvisodan j\xc3\xa4lkeen Neuvostoliitolle. Myrbergill\xc3\xa4 oli keskeinen asema muun muassa Viipurilaisessa Osakunnassa monien vuosien ajan. Myrberg oli tunnettu kuivasta, brittil\xc3\xa4istyylisest\xc3\xa4 huumoristaan. H\xc3\xa4n oli ihmisen\xc3\xa4 poikkeuksellisen lahjakas ja nopea\xc3\xa4lyinen, mit\xc3\xa4 kuvaa h\xc3\xa4nen v\xc3\xa4ittelyns\xc3\xa4 vain 24-vuotiaana. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n Myrbergin osaltaan pakotti hyvin tiukka taloudellinen tilanne \xe2\x80\x93 ei mik\xc3\xa4\xc3\xa4n harvinaisuus noina aikoina. Opettajansa Ernst Lindel\xc3\xb6fin mukaan Myrberg oli aivan huipputason matemaatikko. _NEWLINE_Myrbergin nopeudesta on monia kertomuksia. Ylioppilastutukinnon matematiikan kokeen 10 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ratkaisi 40 minuutissa ja poistui koesalista vastauksensa puhtaaksi kirjoitettuna puolentoista tunnin kuluttua kokeen alusta. Vuonna 1922 Myrberg osallistui Jablonowski-seuran kilpailuun, jossa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli etsi\xc3\xa4 algebrallisen yhteenlaskukaavan toteuttavat analyyttiset funktiot. Kun Myrbergin sai tiedon kilpailusta, nelivuotisesta kilpailuajasta oli en\xc3\xa4\xc3\xa4 10 kuukautta j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4.  Myrberg ratkaisi ongelman t\xc3\xa4ydellisesti ja voitti kilpailun. Ollessaan kerran vierailevana tutkijana G\xc3\xb6ttingeniss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n j\xc3\xa4rjesti matemaatikoille 100 metrin juoksukilpailun ja voitti sen itse. _NEWLINE_Myrbergin puoliso vuodesta 1921 oli Ilona Elisabet Kaltimo. Heid\xc3\xa4n poikansa Lauri Myrberg oli my\xc3\xb6s Helsingin yliopiston matematiikan professori samoin kuin heid\xc3\xa4n v\xc3\xa4vyns\xc3\xa4 Kalle Virtanen. Ilona Myrbergin kuoltua vuonna 1957 P.J. Myrberg solmi avioliiton Teknillisen korkeakoulun kirjastonhoitajan fil. maist. Marjatta Havun kanssa. Marjatta Myrberg on toinen niist\xc3\xa4 kahdesta suomalaisesta, jolle on my\xc3\xb6nnetty  ylikirjastonhoitajan arvonimi.'