b'\n_START_ARTICLE_\nLapinjoen vesist\xc3\xb6n lasketut j\xc3\xa4rvet\n_START_PARAGRAPH_\nLapinjoen vesist\xc3\xb6n lasketut j\xc3\xa4rvet Lapinjoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sijaitsevia j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4, joille on tehty p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa viimeisen kahdensadan vuoden aikana j\xc3\xa4rvenlasku. Laskettu j\xc3\xa4rvi on sellainen, ett\xc3\xa4 sen vedenpinnan korkeutta on alennettu tai sen vesiallas on tyhjennetty kokonaan vedest\xc3\xa4. Kaikki j\xc3\xa4rvenlaskut eiv\xc3\xa4t sis\xc3\xa4lly t\xc3\xa4h\xc3\xa4n esittelyyn, mutta useimmat niist\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvenlaskuista, jotka voidaan l\xc3\xa4hteiden perusteella vahvistaa. Yleens\xc3\xa4 ottaen j\xc3\xa4rviin on kajottu harvemmin kuin soihin, joiden raivuusta on syntynyt suurin osa seudun pelloista. N\xc3\xa4ill\xc3\xa4 molemmilla toimilla on ollut suuri vaikutus Eurajoen alueen maisemaan, ekologiaan ja sen vesist\xc3\xb6jen toimintaan._NEWLINE_Seuraavassa on luettelonomaisesti esitelty tunnettuja tapauksia Lapinjoen valuma-alueen lasketuista tai kuivatetuista j\xc3\xa4rvist\xc3\xa4. Esittely alkaa Lapinjoen suistosta ja seuraa jokivartta my\xc3\xb6ten yl\xc3\xa4juoksun suuntaan. Pohjatietoina ovat Kansalaisen karttapaikka ja Oiva-tietokanta, joka on Ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6hallinnon eri hallintokuntien yhteispalvelu. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty l\xc3\xa4htein\xc3\xa4 vanhoja karttoja, joissa j\xc3\xa4rven nimi voi olla eri kuin nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 nimet on esitetty lainausmerkeiss\xc3\xa4. Nykyisten nimien vieress\xc3\xa4 on viite Karttapaikkaan, mit\xc3\xa4 seuraamalla voi paikallistaa kuivatetun j\xc3\xa4rven sijainnin._NEWLINE_Mik\xc3\xa4li j\xc3\xa4rvenlaskusta on kerrottu j\xc3\xa4rven omilla sivuilla, ei t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 esitet\xc3\xa4 asialle l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvi on niin sanotusti laskettu, kun sen vedenpintaa on alennettu perkaamalla laskuojaa tai kaivamalla sille uusi laskuoja toisaalle. Kuivatettu j\xc3\xa4rvi tarkoittaa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kaikki tai l\xc3\xa4hes kaikki sen vedet on laskettu pois. J\xc3\xa4ljelle on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt kosteikko tai luhta, joka on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n monen lintuveden perusta, tai j\xc3\xa4ljelle on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt metsittyv\xc3\xa4 suo tai niitty, ja joskus alue on raivattu pelloksi. Entisen j\xc3\xa4rven pohja pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuivana ojittamalla tai salaojittamalla se niin, ett\xc3\xa4 sadevesi virtaa sielt\xc3\xa4 pois.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4uoman j\xc3\xa4rvet\n_START_PARAGRAPH_\nKalmbergin kartasto piirrettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en l\xc3\xa4htein\xc3\xa4 seutujen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkarttoja. Niist\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy maaseudun tilanne vuotta 1855 edelt\xc3\xa4v\xc3\xa4 aika, joka on monen j\xc3\xa4rven kohdalla kriittinen raja. Lapinjoen nimi muuttuu entisen Hinnerjoen kunnan rajalla Hinnerjoeksi._NEWLINE_Lapinjoki virtaa matalassa ja tasaisessa jokilaaksossa. Ennen viljelyn levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4 alueelle jokea ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4t laajat suot, jotka olivat syntyneet maan merest\xc3\xa4kohoamisen j\xc3\xa4lkeen savitasankojen p\xc3\xa4\xc3\xa4lle. Soita kuivatettaessa jouduttiin my\xc3\xb6s jokea, sen l\xc3\xa4pivirtausj\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 ja koskia perkaamaan. Kun joen vedenpinta aleni, alenivat j\xc3\xa4rvet ja kuivuivat suot, joiden l\xc3\xa4pi joki virtasi. Joen leve\xc3\xa4mm\xc3\xa4n kohdan Hautj\xc3\xa4rven  muutoksista ei l\xc3\xb6ydy tietoa, mutta suuri Saarnij\xc3\xa4rvi on ollut perkauksen kohteena vuonna 1923, koska Arvo Kerttula haki silloin lupaa perata j\xc3\xa4rvi. Viel\xc3\xa4 vuonna 1928 Arvo Arvola pyysi toimittamaan Saarnij\xc3\xa4rven vesij\xc3\xa4tt\xc3\xb6maiden jaon. Muutama kilometri yl\xc3\xa4juoksulle p\xc3\xa4in sijaitsee Kinnalanj\xc3\xa4rvi, joka on j\xc3\xa4\xc3\xa4nne pitk\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja kapeasta j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4. Se alkoi Lapinjoen Kuljun mutkasta, seurasi jokilaaksoa ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Lapin keskustassa Miharinm\xc3\xa4en tienoolle. J\xc3\xa4rvi on perkauksissa kutistunut Kinnalanj\xc3\xa4rveksi 1800-luvun loppupuoliskolla, kun Lapin keskustan kosket puhdistettiin._NEWLINE_Mullasj\xc3\xa4rvi ja Suoj\xc3\xa4rvi  ovat molemmat Kalmbergin kartaston perusteella laskettuja j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4. Mullasj\xc3\xa4rven pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4 on matalana soistunut umpeen niin, ett\xc3\xa4 joelle on perattu uoma pohjoisosan l\xc3\xa4pi. Suoj\xc3\xa4rvi laskettiin niin matalaksi, ett\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 muodostui j\xc3\xa4rvialtaan kokoinen avosuo. Hinnerjoki on ohjattu j\xc3\xa4rven ohi sen rantaviivaa my\xc3\xb6ten._NEWLINE_Koskelj\xc3\xa4rven j\xc3\xa4rvenlaskun yhteydess\xc3\xa4 sen laskujoki siirrettiin pohjoisemmaksi ja vedet johdettiin Pataj\xc3\xa4rven ja Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kautta. V\xc3\xa4lijoen suistolle kaivettiin vaihtoehtoinen reitti Koskelj\xc3\xa4rven viereen ja yhdistettiin suoraan Hinnerjokeen.\n_START_SECTION_\nKoskelj\xc3\xa4rven valuma-alueen j\xc3\xa4rvet\n_START_PARAGRAPH_\nMuualla tehdyt j\xc3\xa4rvenlaskut her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t honkilahtelaisten huomion varhain. Jo vuonna 1818 tarkastettiin Koskelj\xc3\xa4rven ja sen laskujoen, Pataj\xc3\xa4rven ja Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven sek\xc3\xa4 n\xc3\xa4it\xc3\xa4 kahta yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4n ojan tilannetta. Ojien virtauksissa havaittiin heikkoutta ja toistuviin tulviin kiinnitettiin huomiota, joten niiden perkauksille n\xc3\xa4ytti olevan tilausta. Vuoden 1859 kuivatusyhti\xc3\xb6n perustamisesta k\xc3\xa4ynnistettyjen hankkeiden sarja on sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4nyt useita j\xc3\xa4rvenlaskuja, joiden yhteisvaikutuksesta Koskelj\xc3\xa4rven vedenpintaa on laskettu yli kaksi metri\xc3\xa4. Innostus lopulliseen j\xc3\xa4rven kuivatukseen kuitenkin lopahti, kun havaittiin j\xc3\xa4rvenpohjan kivisyys. Sit\xc3\xa4 ennen j\xc3\xa4rven luusuan paikkaa muutettiin l\xc3\xa4nsirannalta luoteisrantaan. Koskelj\xc3\xa4rveen laskevista pienist\xc3\xa4 lammista kahta on kuivatettu. Etulammi  eli entinen "Isolampi" oli 1850-luvulla peltojen reunustama. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolella sijainnut ja l\xc3\xa4hes samankokoinen Takalampi  eli entien "W\xc3\xa4h\xc3\xa4lampi" oli suon reunustama mets\xc3\xa4inen lampi. Molemmat kuivatettiin perkaamalla niiden laskuojat Koskelj\xc3\xa4rveen sen j\xc3\xa4lkeen, kun ensin sen vedenpintaa oli laskettu riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n alas.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4h\xc3\xa4joen valuma-alue\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1821 tarkastettiin V\xc3\xa4lijoella Latvaj\xc3\xa4rven ja "Paatamaj\xc3\xa4rven" eli nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Paattamen  tilannetta. Vasta Koskelj\xc3\xa4rven j\xc3\xa4rvenlasku mahdollisti n\xc3\xa4idenkin j\xc3\xa4rvien laskemisen. Kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4iset valtuuttivat vuonna 1887 maakauppias Matti Waldenin (my\xc3\xb6s W\xc3\xa5lden ) hakemaan lupaa Latvaj\xc3\xa4rven  kuivattamiseen, mutta peruivat tuolloin hakemuksensa. Seuraavana vuonna asiaa l\xc3\xa4hestyttiin uudelleen liitt\xc3\xa4en hakemukseen mukaan my\xc3\xb6s Koskelj\xc3\xa4rvi ja Paattame. Vuoden 1890 hakemuksen kohdej\xc3\xa4rvi ei selvi\xc3\xa4 tapaushakemistosta, mutta uusi hakemus ilmaisee aktiivisuutta, jolla honkilahtelaiset toimivat my\xc3\xb6s jatkossa. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Latvaj\xc3\xa4rvi ja Paattame ovat kosteikkoja. V\xc3\xa4lijoki ohjattiin kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Latvaj\xc3\xa4rven rantoja pitkin ja virtaamaan Paattamen l\xc3\xa4pi Koskelj\xc3\xa4rveen. My\xc3\xb6hemmin 1990-luvulla V\xc3\xa4lijoki ohjattiin virtaamaan omaa kanavaa pitkin Hinnerjokeen osana Koskelj\xc3\xa4rven s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely\xc3\xa4._NEWLINE_Honkilahtelaiset hakivat vuonna 1900 talollisen August Eskolan valtuuttamana lupaa laskea "Palij\xc3\xa4rven" vedenpintaa, mutta asia siirrettiin l\xc3\xa4\xc3\xa4ninkonttoriin. Asiaan palattiin vuonna 1903, jolloin tarvittavat esiselvitykset oli tehty, ja lupa j\xc3\xa4rvenlaskuun annettiin vuonna 1908. J\xc3\xa4rvi laskettiin perkaamalla Palij\xc3\xa4rven laskuoja, joka virtasi Koskensuon kautta nykyiseen Alhonojaan. J\xc3\xa4rvenlaskun seurauksena paljastui uusia rantoja ja j\xc3\xa4rviallas jakaantui kahdeksi j\xc3\xa4rveksi. Pikku Palij\xc3\xa4rvi j\xc3\xa4i luusuan puolelle ja Iso Palij\xc3\xa4rvi sen taakse.'