b'\n_START_ARTICLE_\nUusiutumattomat luonnonvarat\n_START_PARAGRAPH_\nUusiutumattomat luonnonvarat ovat luonnonvaroja, joita on k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 vain jokin rajallinen, uusiutumaton varasto p\xc3\xa4invastoin kuin uusiutuvia luonnonvaroja, joita luonnon prosessit synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t jatkuvasti lis\xc3\xa4\xc3\xa4. Merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 uusiutumattomia luonnonvaroja ovat esimerkiksi fossiiliset polttoaineet._NEWLINE_Luonnonvarojen uusiutumattomuudella on erityisen suurta merkityst\xc3\xa4 silloin jos luonnonvara k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n seurauksena muuttuu k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelvottomaksi. N\xc3\xa4in k\xc3\xa4y esimerkiksi kun hiilivetyj\xc3\xa4 (mm. bensiini) poltetaan. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in kulutetaan rajallista varantoa, joka lopulta ehtyy. Lis\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ll\xc3\xa4 voi esimerkiksi saastep\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6jen kautta olla haitallisia vaikutuksia ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6lle, joskaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei suoranaisesti liity luonnonvaran uusiutumattomuuteen, sill\xc3\xa4 my\xc3\xb6s uusiutuvien luonnonvarojen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ll\xc3\xa4 voi olla haittavaikutuksia._NEWLINE_Er\xc3\xa4\xc3\xa4t luonnonvarat ovat sin\xc3\xa4ns\xc3\xa4 uusiutumattomia, mutta niit\xc3\xa4 on saatavilla niin suunnattomia m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4, ettei ihmisen kulutuksella ole n\xc3\xa4k\xc3\xb6piiriss\xc3\xa4 olevalla aikaj\xc3\xa4nteell\xc3\xa4 suurtakaan merkityst\xc3\xa4 kokonaisvarannon suhteen. T\xc3\xa4llaisia luonnonvaroja ovat muun muassa sora, joka on m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4llisesti maailman ylivoimaisesti merkitt\xc3\xa4vin kaivosteollisuuden tuote, sek\xc3\xa4 monet metallit ja esimerkiksi pii, jota k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n puolijohdeteollisuuden raaka-aineena. Maapallon energiavaroista t\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapaisia ovat ydinpolttoaineet uraani ja torium sek\xc3\xa4 fuusiopolttoaineet.\n_START_SECTION_\nResurssiniukkuus konfliktien syyn\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nUusiutumattomien luonnonvarojen kulutuksen kasvusta seuraa nykyisten kehitystrendien mukaan tulevaisuudesta lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4\xc3\xa4 niukkuutta. Niukkuus kirist\xc3\xa4\xc3\xa4 kilpailua resursseista, mik\xc3\xa4 tarkoittaa, ettei kaikille riit\xc3\xa4 uusiutumattomia resursseja niiden haluamaa tai tarvitsemaa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4. Uusiutumattomien luonnonvarojen niukkuuden tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4ytelleen osaa monissa konflikteissa kautta historian, kuten tutkija Thomas Homer-Dixon toteaa kirjassaan Enviroment, scarcity, and violence. Tulevina vuosikymmenin\xc3\xa4 tullaan Homer-Dixonin mukaan n\xc3\xa4kem\xc3\xa4\xc3\xa4n todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti osin uusiutumattomien luonnonvarojen niukkuudesta johtuvia v\xc3\xa4kivaltaisia konflikteja ._NEWLINE_Yhteiskuntateoreetikot ovat ainakin 1600-luvulta (Hobbes Leviathan ) tienneet kilpailun olevan er\xc3\xa4s sotien perussyist\xc3\xa4. Luonnonvarojen niukentuminen voi johtaa my\xc3\xb6s ahneuden kasvuun niiden sovussa jakamisen sijaan, mik\xc3\xa4 on tiedetty puolestaan jo antiikin ajoista Platon keskeiseksi sotien syist\xc3\xa4 .\n_START_SECTION_\nResurssiniukkuus moraalisena ongelmana\n_START_PARAGRAPH_\nRooman klubin Kasvun rajat raportin p\xc3\xa4ivitysversion tehneet tutkijat toteavat, ett\xc3\xa4 monet ihmiset kielt\xc3\xa4v\xc3\xa4t niukkuusongelman olemassaolon, mukaan lukien monet johtavat tiedemiehet ja poliitikot . T\xc3\xa4m\xc3\xa4 voi johtua esimerkiksi haluttomuudesta muuttaa omia kulutustottumuksia tai jakaa tasa-arvoisemmin niukentuvia luonnonvaroja tai siit\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 nimi psykologiassa on puolustusmekanismi tai defenssi._NEWLINE_Resurssiniukkuudesta seuraa keskeinen moraalinen ongelma, joka koskee luonnonvarojen distribuutiota ja allokaatiota. Kilpailu tarkoittaa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 etevimm\xc3\xa4t saavat eniten resursseja, mik\xc3\xa4 tarkoittaa usein kehittynytt\xc3\xa4 l\xc3\xa4ntt\xc3\xa4. Ongelmallista t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on, ett\xc3\xa4 l\xc3\xa4nnen kehitys on tapahtunut osaltaan kolonialistisen orjaty\xc3\xb6voiman ja v\xc3\xa4kivallan sek\xc3\xa4 toisaalta protektionistisen politiikan avulla, mitk\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 ovat saattaneet monet valtiot alikehittyneisyyden tilaan  Moraalinen ongelma on, voiko t\xc3\xa4llaisen historian valossa, joka on tehnyt eri valtioista eri tavalla kehittyneit\xc3\xa4 ja kilpailukykyisi\xc3\xa4, katsoa, ett\xc3\xa4 kilpailu jakaisi resurssit reilulla ja tasapuolisella tavalla?_NEWLINE_Tulevaisuudessa kansainv\xc3\xa4linen yhteisty\xc3\xb6 niukkojen resurssien jakamisessa tulee yh\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi. Silloin, kun niukkuus kohdistuu sellaisiin uusiutumattomiin resursseihin, jotka ovat tarpeentyydytyksen kannalta keskeisimm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 osassa, on my\xc3\xb6s ihmisoikeuksien toteutumisen kannalta olennaisinta niukkuuden riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tasa-arvoinen allokaatio. Eriarvoisuus aiheuttaa \xc3\xa4\xc3\xa4rimmilleen vietyn\xc3\xa4 voimakasta tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myytt\xc3\xa4, josta voi seurata yhteiskunnallista levottomuutta ja my\xc3\xb6s aseellisia konflikteja. Monet asiantuntijat uskovat, ett\xc3\xa4 tasa-arvoisen kehityksen takaaminen on ainoa varma tie rauhaisaan niukkuuden jakamiseen.'