b'\n_START_ARTICLE_\nVerdetin vakio\n_START_PARAGRAPH_\nVerdetin vakio on ranskalaisen fyysikon \xc3\x89mile Verdetin mukaan nimetty optinen vakio. Se kuvaa tietyn materiaalin herkkyytt\xc3\xa4 Faradayn ilmi\xc3\xb6lle. Se ei ole aito luonnonvakio, vaan riippuu tulevan valon aallonpituudesta ja optisen v\xc3\xa4liaineen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilasta. Verdetin vakion yksikk\xc3\xb6 on rad\xc2\xb7T\xe2\x81\xbb\xc2\xb9m\xe2\x81\xbb\xc2\xb9, koska se ilmaisee valon kiertokulmaa suhteessa magneettivuon tiheyteen (Tesloina) ja dispersioon dn/d\xce\xbb (jossa aallonpituus \xce\xbb metrein\xc3\xa4; n on taitekerroin)_NEWLINE_Korkeimmat Verdetin vakion arvot tunnetaan lantanoidi terbiumin ioneilla doupatuille laseille ja varsinkin terbiumgalliumgranaatin (TGG) kiteille. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n laserlaitteissa optisina erottimina. TGG-kiteiden Verdetin vakio on -40 rad\xc2\xb7T\xe2\x81\xbb\xc2\xb9m\xe2\x81\xbb\xc2\xb9 1\xc2\xa0064\xc2\xa0nm ja -134 rad\xc2\xb7T\xe2\x81\xbb\xc2\xb9m\xe2\x81\xbb\xc2\xb9 632\xc2\xa0nm alueella, mik\xc3\xa4 on noin kaksi kertaa suurempi kuin pelk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 terbiumilla saostetulle lasilla.'