b'\n_START_ARTICLE_\nFennit\n_START_PARAGRAPH_\nFennit on pohjoiseurooppalaisen kansan nimi, joka mainitaan roomalaisen historioitsijan Tacituksen teoksessa Germania.\n_START_SECTION_\nNimi ja sen alkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nFenni-nimelle on tarjottu erilaisia etymologioita. Nimen on arveltu perustuvan \xe2\x80\x9detsiskely\xc3\xa4\xe2\x80\x9d tai \xe2\x80\x9dl\xc3\xb6yt\xc3\xa4mist\xc3\xa4\xe2\x80\x9d tarkoittavaan germaaniseen verbiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 sopii siihen, ett\xc3\xa4 Tacitus kuvaa fennit mets\xc3\xa4st\xc3\xa4jiksi. Petri Kallio on esitt\xc3\xa4nyt, ett\xc3\xa4 fenni-nimi liittyy germaaniseen \xe2\x80\x9dmiest\xc3\xa4\xe2\x80\x9d tarkoittavaan sanajuureen._NEWLINE_Yleisesti nimen on oletettu olevan samaa alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin Suomen ruotsinkielinen nimi Finland, ja latinaksi Suomesta onkin k\xc3\xa4ytetty Finlandian ohella my\xc3\xb6s nime\xc3\xa4 Fennia.\n_START_SECTION_\nKeit\xc3\xa4 fennit olivat?\n_START_PARAGRAPH_\nFennit on eri aikoina yhdistetty niin suomalaisten kuin saamelaistenkin esivanhempiin. Fennit on yhdistetty my\xc3\xb6s Valko-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueen balttilaiseen v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n. On my\xc3\xb6s esitetty, ett\xc3\xa4 kyseess\xc3\xa4 olisi ollut yleisnimi oikeastaan kaikille mets\xc3\xa4styksen ja kalastuksen varassa el\xc3\xa4ville ihmisryhmille, joita asui Pohjois- ja Koillis-Euroopassa valtavalla alueella. _NEWLINE_Siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4inkin ristiriitaisia tulkintoja on ollut mahdollista tehd\xc3\xa4, k\xc3\xa4y ilmi miten hatarat tiedot Tacituksella oli Euroopan pohjois- ja koillisosista. Jos fennit olivat Fennoskandian asukkaita, kuten pohjoismaiset tutkijat perinteisesti ovat otaksuneet, kuvaus mets\xc3\xa4styksen varassa el\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 olisi helpompi yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 saamea kuin suomea puhuvaan v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n. Suomen kielen varhaismuotoja puhuneiden ihmisryhmien katsotaan el\xc3\xa4neen jo rautakaudella valtaosaltaan maanviljelyn varassa.\n_START_SECTION_\nTacituksen kuvaus fenneist\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nTacitus kuvaa fennit k\xc3\xb6yhiksi mets\xc3\xa4l\xc3\xa4isiksi, jotka eiv\xc3\xa4t tunne maanviljely\xc3\xa4. N\xc3\xa4in Tacitus kertoo fenneist\xc3\xa4:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbFennit ovat ihmeen villej\xc3\xa4, viheli\xc3\xa4isen k\xc3\xb6yhi\xc3\xa4. Ei heill\xc3\xa4 ole aseita, ei hevosia, ei asuntoja. Ravintona ovat kasvit, vaatteina nahat, makuusijana maa. Ainoa varallisuus on nuolissa, joita he raudan puutteessa ter\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4t luilla. Mets\xc3\xa4stys el\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isesti sek\xc3\xa4 miehi\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 naisia. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4et seuraavat miehi\xc3\xa4 kaikkialle ja pyyt\xc3\xa4v\xc3\xa4t osan saaliista. Lapsillakaan ei ole muuta suojaa villiel\xc3\xa4imilt\xc3\xa4 ja rajuilmoilta kuin jonkinlainen oksista punottu katos. Sinne palaavat nuoret, se on vanhojen turvapaikka. Mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 on heist\xc3\xa4 onnellisempaa el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin pelloilla huokaileminen, vaivalloinen talojen rakentaminen sek\xc3\xa4 milloin toiveikas, milloin pelokas huolenpito omasta ja vieraasta omaisuudesta. Rauhassa jumalilta ja rauhassa ihmisilt\xc3\xa4 he ovat saavuttaneet sen vaikeimman p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n, ettei heid\xc3\xa4n tarvitse edes mit\xc3\xa4\xc3\xa4n toivoa.\xc2\xbb _NEWLINE_(Tacitus: Germania. Suomentanut Tuomo Pekkanen.)_NEWLINE_Kuvaus paljastaa roomalaisen stereotypian ihmisist\xc3\xa4, jotka el\xc3\xa4v\xc3\xa4t sivistyksen alimmalla portaalla. Tacituksen teksti ei siis kerro v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n siit\xc3\xa4, miten Pohjois-Euroopan mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4-kalastajav\xc3\xa4est\xc3\xb6t todellisuudessa eliv\xc3\xa4t roomalaisella rautakaudella.\n_START_SECTION_\nFennit Tacituksen j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nKlaudios Ptolemaios mainitsee kirjassaan Geographia noin vuonna 150 kansan nimelt\xc3\xa4 phinnoi, joka asuu pohjoiseen vendeist\xc3\xa4 (venedi), tarkoittaen ilmeisesti fennej\xc3\xa4._NEWLINE_Fennit esiintyiv\xc3\xa4t kirjallisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s 500-luvulla, jolloin it\xc3\xa4roomalainen Jordanes mainitsee heid\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6s screrefennae-kansan. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen nimi tarkoittanee \xe2\x80\x9dhiiht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 fennej\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. Jordanes yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kuvailla hiiht\xc3\xa4mist\xc3\xa4: h\xc3\xa4n kertoo skrerefennien hyppiv\xc3\xa4n lumihangella jonkinlaisen taivutetun laudan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. 700-luvulla Paulus Diaconus Italiassa mainitsee fennit, jotka h\xc3\xa4nen mukaansa pukeutuvat nahkoihin ja sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t raakaa lihaa. Kuvaus viittaa taaskin mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4kulttuuriin ja on yhdistett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 saamelaisiin._NEWLINE_My\xc3\xb6s norjalais-islantilaiset l\xc3\xa4hteet puhuvat keskiajalla \xe2\x80\x9dfinneist\xc3\xa4\xe2\x80\x9d tarkoittaen ilmeisesti useimmiten Skandinavian niemimaan, Lapin ja Ruijan saamelaisia. Ruotsalaisessa kielenk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 finneist\xc3\xa4 johdettu aluenimi \xe2\x80\x9dFinland\xe2\x80\x9d oli ilmeisesti jo viikinkiajalla vakiintunut tarkoittamaan Varsinais- tai Etel\xc3\xa4-Suomea.\n_START_SECTION_\nFinnit ja Saxo Grammaticus\n_START_PARAGRAPH_\nSaxo Grammaticuksen teoksen De gesta danorum loppuosat ovat merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 Pohjoismaiden 1100-luvun historian l\xc3\xa4htein\xc3\xa4. Niiss\xc3\xa4 kuvattiin my\xc3\xb6s \xe2\x80\x9dfinnien\xe2\x80\x9d maata. Finnit on t\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin tapauksessa tulkittu vaihtelevasti suomalaisiksi tai \xe2\x80\x93 yleisemmin \xe2\x80\x93 saamelaisiksi. Finnien maa oli Grammaticuksen mukaan outojen ja voimallisten olioiden, amatsonien, koirankuonolaisten, kyklooppien ja yksijalkaisten asuttama maa. H\xc3\xa4nen teoksensa noudatti kuvauksellaan keskiaikaisten matkakirjojen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Matkakirjat olivat merimiehille ja muille matkalaisille suunnattuja varoituksia, joissa kehotettiin karttamaan puheena olevia seutuja. Grammaticus varoitti muun muassa finnien pelottavista loitsutaidoista. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 loihtivat ep\xc3\xa4mieluisten tunkeilijoiden eteen vuoria ja vesiputouksia niin, ett\xc3\xa4 matkanteko vaikeutui._NEWLINE_Grammaticuksen mukaan finneill\xc3\xa4 ei ollut muuta keinoa kuin turvautua taikuuteen, mik\xc3\xa4li mieliv\xc3\xa4t puolustaa asuinaluettaan tunkeilijoilta. Finnien taisteluv\xc3\xa4lineet olivat h\xc3\xa4nen mukaansa vaatimattomia ja alkeellisia. Grammaticus uusinsi kuvauksellaan matkakirjoihin olennaisesti kuuluvaa asetelmaa: kohde n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n yksinkertaiseksi ja kirjoittajan oma kulttuuri ylev\xc3\xa4ksi mittapuuksi.'