b'\n_START_ARTICLE_\nElli Saurio\n_START_SECTION_\nYksityisel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nElli Saurion is\xc3\xa4 oli Josef Ivar Saurio (1869\xe2\x80\x931910) ja \xc3\xa4iti oli Hilja Vilhelmiina o.s. Hukka (1876\xe2\x80\x931910). \xc3\x84idinis\xc3\xa4 oli menestyv\xc3\xa4 nurmeslainen kauppias Juho Hukka. \xc3\x84idin\xc3\xa4iti Elisabet o.s. Hirvonen oli syntyj\xc3\xa4\xc3\xa4n R\xc3\xa4\xc3\xa4kkyl\xc3\xa4n Jaamanhovin Hirvosia. Sama suku asuu yh\xc3\xa4 Jaamanhovia. Agronomi Ivar Saurio osti kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1900 Nurmeksesta noin 300 hehtaarin suuruisen Rantalan eli Laamilan tilan toimittuaan t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ennen muutamia vuosia Haapapuron maamieskoulun opettajana._NEWLINE_Hilja ja Ivar Saurion perheeseen syntyi yhteens\xc3\xa4 kolme lasta, ik\xc3\xa4j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4 Elli (s. 1899), Liisa (s. 1904) ja Eeva (s. 1906). Kun tytt\xc3\xa4ret menettiv\xc3\xa4t molemmat vanhempansa kev\xc3\xa4ttalvella 1910, Elli ja Liisa sijoitettiin Lilli ja August (Aku) Saurion perheeseen Kokem\xc3\xa4elle. Lilly Lydia Saurion (1873\xe2\x80\x931950) is\xc3\xa4 oli Ulvilan kirkkoherra, valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4mies Karl Emil Stenb\xc3\xa4ck (1834\xe2\x80\x931919) ja August Saurio (1871\xe2\x80\x931935) oli Ivar Saurion nuorempi veli. Ivar ja August Janson suomalaistivat sukunimens\xc3\xa4 Saurioksi. Poikien vanhemmat, nahkuri Henrik August Janson (1838\xe2\x80\x931874) Tampereelta ja vaimonsa Johanna Vilhelmina o.s. Villgr\xc3\xa9n (1844\xe2\x80\x931873), olivat kuolleet nuorina._NEWLINE_Vuonna 1924 Liisa Saurio l\xc3\xa4hti H\xc3\xa4meenlinnaan opiskelemaan Wetterhoffin Kotiteollisuusopistossa. Seuraavana vuonna h\xc3\xa4n solmi siell\xc3\xa4 avioliiton silloisen j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri, komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Feeliks Waldemar Tuiskun kanssa. Kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin Feeliks Tuisku erosi kapteenina vakinaisesta palveluksesta ja muutti perheineen Nurmekseen ryhtyen maanviljelij\xc3\xa4ksi. Laamilan kuolinpes\xc3\xa4 jaettiin nuorimman osakkaan, Eeva Saurion, tultua t\xc3\xa4ysi-ik\xc3\xa4iseksi ja Tuisku lunasti vaimon sisarten osuudet. Tuiskujen hoidossa Laamila toimi muun muassa harjoittelutilana. Parhaimmillaan talossa oli 40 lypsylehm\xc3\xa4\xc3\xa4 ja yhdeks\xc3\xa4n hevosta. Tilalla oli vanhastaan my\xc3\xb6s tiilitehdas. Felix Tuisku ylennettiin majuriksi vuonna 1941. J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rimajuri, maanviljelij\xc3\xa4 Feeliks Waldemar Tuiskun kuoltua h\xc3\xa4nen puolisonsa Liisa Tuisku (o.s. Saurio) myi Laamilan Nurmeksen kauppalalle.\n_START_SECTION_\nAmmatillinen ura\n_START_PARAGRAPH_\nElli Saurion kasvatusis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 August Sauriolla oli kaksi akateemista tutkintoa, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli sek\xc3\xa4 filosofian maisteri (kemia p\xc3\xa4\xc3\xa4aineena) ett\xc3\xa4 agronomi (\xe2\x80\x9dmustialiitti\xe2\x80\x9d eli Mustialasta valmistunut). Kasvatus\xc3\xa4idill\xc3\xa4 Lilli Sauriolla oli muun muassa kotitalousopettajan koulutus. Elli Saurio linjasi koulutuksensa kasvatusvanhempien koulutusurien suuntaiseksi mutta valitsi koulutuksensa sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6n omien mieltymystens\xc3\xa4 mukaan. Elli Saurio valmistui vuonna 1922 puutarhaopettajaksi Reitkallin puutarha- ja maatalousoppilaitoksesta._NEWLINE_Elli Saurio teki pitk\xc3\xa4n ammattiuran kotitalousalalla ty\xc3\xb6skentelevien neuvojien ohjaajana. Toimittuaan muutamia vuosia puutarhaopettajana ensiksi Vakka-Suomen kotitalouskoululla ja sitten Per\xc3\xa4pohjolan Kotitalouskoululla h\xc3\xa4n aloitti syksyll\xc3\xa4 1925 konsulentin ty\xc3\xb6n Suomalaisen Marttaliiton palveluksessa. Saurion ura oli nousujohteinen \xe2\x80\x93 vuonna 1934 Suomalaisen Marttaliiton sihteeri Elli Saurio valittiin saman liiton toiminnanjohtajaksi. Uusi toiminnanjohtajan vakanssi t\xc3\xa4ytettiin t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in ensimm\xc3\xa4isen kerran. Syksyll\xc3\xa4 1944, rauhan tultua, toiminnanjohtaja Saurio j\xc3\xa4i opintovapaalle ja vuonna 1947 h\xc3\xa4n omasta aloitteestaan pyysi eron Marttaliiton palveluksesta. Eroava toiminnanjohtaja Elli Saurio j\xc3\xa4tti seuraajalleen elinvoimaisen, taloudellisesti vahvan ja j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n avulla mitaten vuosi vuodelta yh\xc3\xa4 kasvavan suurj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n. Saurio oli kyvyk\xc3\xa4s johtaja. Suomalainen Marttaliitto uudistui voimakkaasti sin\xc3\xa4 aikana, jolloin Elli Saurio oli marttaty\xc3\xb6h\xc3\xb6n tavalla tai toisella sidoksissa._NEWLINE_Syyskuussa 1927 konsulentti Elli Saurio oli matkustanut K\xc3\xb6\xc3\xb6penhaminan maatalousn\xc3\xa4yttelyyn ja kirjoitti tanskalaisesta Ankerhusin kotitalousopistosta Em\xc3\xa4nt\xc3\xa4lehteen seuraavan vuoden alussa. Saurio havaitsi, ett\xc3\xa4 Ankerhusissa opetuksen p\xc3\xa4\xc3\xa4periaate oli taloudellisuus ja oppilaita opetettiin ennen kaikkea tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n laskelmia. Tietopuolisessa opetuksessa ensi sijalla oli kemia._NEWLINE_My\xc3\xb6s filosofian tohtori K. T. Jutila (Helsingin yliopiston agraaripolitiikan professori 1928\xe2\x80\x931938) tarjoili vuoden 1927 aikana Em\xc3\xa4nt\xc3\xa4lehden lukijakunnalle tietoja kotitalousalan kehityksest\xc3\xa4 ulkomailla. Tohtori Jutila oli Amerikan matkansa aikana vieraillut muun muassa Cornellin yliopistossa, joka oli vuonna 1925 itsen\xc3\xa4iseksi muodostettu New Yorkin valtion kotitalousalan korkein oppilaitos (\xe2\x80\x9dkotitalous-college\xe2\x80\x9d). Tutkimusty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tehtiin Cornellissa seitsem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 osastolla: ruoka-aine ja ravitsemus, laitoshoito, kotitalouden hoito, naisten yhteiskunta- ja ammattiasiat sek\xc3\xa4 kotitalousneuvonta. Lis\xc3\xa4ksi olivat vaatetus- ja kangasosasto sek\xc3\xa4 huone- ja piirustusosasto. Kotitalouden hoito-osastolla kotitaloutta tutkittiin taloudellisesta n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta kohteina tulon muodostuminen ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 eri kulutustarkoituksiin, kotitalouskirjanpito, kotitaloushistoria sek\xc3\xa4 kodin terveysoppi. Verratessaan Yhdysvaltain ja Suomen tilannetta, tohtori Jutila valitti sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Suomesta yh\xc3\xa4 puuttui kotitalouden tutkimus- ja koetoiminta sek\xc3\xa4 kotitalouden yliopistollinen opetus._NEWLINE_Konsulentti Elli Saurio oivalsi nopeasti kodinhoidon opetuksen tarjoamat avarat mahdollisuudet. Vuonna 1928 h\xc3\xa4n kirjoitti Suomalaisen Marttaliiton toimintakertomukseen kuvauksen konsulentin toimensa edellisvuoden sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6st\xc3\xa4 sanoen: \xe2\x80\x9dVarsinaisessa konsulentintoimessani olen keskitt\xc3\xa4nyt ty\xc3\xb6ni kodinhoidon-neuvonnan tunnetuksi tekemiseksi ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4miseksi sek\xc3\xa4 maatalouskerhojen aikaansaamiseksi alueille, miss\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 ei ole ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut.\xe2\x80\x9d \xe2\x80\x93 Saurio oli siis ty\xc3\xb6vuoden 1927 aikana keskittynyt tietoisesti kodinhoidon asioihin. H\xc3\xa4n oli neuvojien opetus- ja ohjausty\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n erikoistumassa ammattialansa mukaisesti; kuuluihan puutarhanhoito suomalaisen kotitalousopetuksen alkuvaiheessa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kodinhoidon piiriin. Toisaalta tohtori Jutila oli juuri vuonna 1927 kertonut korkeakoulutasoisen kodinhoidon opetuksen Yhdysvalloissa keskittyv\xc3\xa4n kodin talouden opettamiseen. V\xc3\xa4hitellen konsulentti Elli Saurion keskittyminen kodinhoidon neuvontaan alkoi merkit\xc3\xa4 samalla keskittymist\xc3\xa4 kotitalouden talouteen puutarhanhoidon sijaan.\n_START_SECTION_\nFilosofian kandidaatti 1932\n_START_PARAGRAPH_\nElli Saurio sai p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6todistuksen Rauman Yhteislyseosta 16.5.1917 ja h\xc3\xa4net kirjoitettiin 29.5.1917 Suomen Aleksanterin Yliopiston nimikirjaan Satakuntalaiseen osakuntaan kuuluvaksi ylioppilaaksi. Elli Saurio tuli ylioppilaaksi 1800-luvulta periytyvien s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen mukaan. Uusi asetus ylioppilastutkinnosta annettiin 15.12.1919 ja sill\xc3\xa4 siirrettiin ylioppilastutkinto oppikoulujen lukioasteen p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xb6-tutkinnoksi. En\xc3\xa4\xc3\xa4 se ei muodostanut akateemista alkeiskuulustelua yliopistoon kirjoittautumista varten. Sota-aika 1917\xe2\x80\x931918 hidasti Saurion opiskelun alkuvaihetta._NEWLINE_Elli Saurion yliopisto-opiskelun kausi jakaantui kahteen vaiheeseen ja vasta toinen opiskeluvaihe johti filosofian kandidaatin tutkinnon suorittamiseen. Tehokas ja tuloksellinen opiskelu alkoi syys-lukukaudella 1927, kun Saurio j\xc3\xa4i palkkaty\xc3\xb6st\xc3\xa4 virkavapaalle. Lukuvuoden 1928\xe2\x80\x931929 aikana Saurio oli kotitalouden vt. apulaistarkastajana maataloushallituksessa ja huhtikuussa 1929 h\xc3\xa4n aloitti puutarhaopettajan ty\xc3\xb6n Orimattilan kotitalousopistossa. Saurio kykeni kuitenkin viem\xc3\xa4\xc3\xa4n opintojaan eteenp\xc3\xa4in my\xc3\xb6s palkkaty\xc3\xb6n ohessa mutta opiskelutilanne helpottui Saurion j\xc3\xa4\xc3\xa4dess\xc3\xa4 toisen kerran opintovapaalle marraskuun alussa 1929. Opiskeluloma jatkui kev\xc3\xa4tlukukaudella 1930._NEWLINE_Syyslukukaudella 1930 Elli Saurio oli j\xc3\xa4lleen opettamassa Orimattilan kotitalousopistolla. Kotitalousv\xc3\xa4ke\xc3\xa4 innosti eduskunnassa 3. marraskuuta j\xc3\xa4tetty toivomusaloite (n:o 31/1930) kotitalouden taloustieteen ja puutarhatieteen opettajavirkojen perustamiseksi yliopistoon. Kev\xc3\xa4tlukukaudella 1931 Saurio opiskeli kansantaloustieteen erikoiskysymyksi\xc3\xa4 ja Baltian historiaa. Syksy 1931 kului sosiologian luentojen ja seminaariharjoitusten merkeiss\xc3\xa4 ohjaajina professorit R. Karsten ja G. Landtman. Kirjoitusn\xc3\xa4ytteen filosofian maisterin tutkintoa varten Elli Saurio suoritti 19.12.1931 ja Elli Saurion tutkinto valmistui kev\xc3\xa4tlukukauden 1932 kuluessa. Julkinen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s filosofiankandidaattitutkinnosta, jonka on suorittanut Elli Saurio, julistettiin 22.4.1932 Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisess\xc3\xa4 osastossa, ja h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin: kansantaloustieteess\xc3\xa4 arvosana laudatur (hyv\xc3\xa4t tiedot), k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisess\xc3\xa4 filosofiassa laudatur (hyv\xc3\xa4t tiedot), taidehistoriassa arvosana approbatur ja Suomen historiassa arvosana approbatur. Saurion filosofian kandidaattitutkinnon arvosanaksi tuli approbatur 9/15 puolto\xc3\xa4\xc3\xa4nell\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 niihin perustuvalla arvonimell\xc3\xa4 clarissimus.\n_START_SECTION_\nMarttaliitossa\n_START_PARAGRAPH_\nNoin kuukauden kuluttua siit\xc3\xa4, kun Elli Saurio oli valmistunut filosofian kandidaatiksi, h\xc3\xa4net valittiin Suomalaisen Marttaliiton vuosikokouksessa Marttaliiton keskustoimikunnan j\xc3\xa4seneksi. Joulukuun alussa 1933 Saurio siirtyi hoitamaan Suomalaisen Marttaliiton sihteerin tointa edellisen sihteerin, Maili Laitisen erottua. Maisteri Saurio toimi Marttaliiton vakinaisena sihteerin\xc3\xa4 1.1.1934\xe2\x80\x931.4.1935. Suomalaisessa Marttaliitossa aloitettiin maisteri Saurion sihteerikauden aikana suomalaisten maalaisem\xc3\xa4ntien ajank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 koskevan tilastotiedon ker\xc3\xa4ys. Saurion vuonna 1947 valmistunut v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirja perustui juuri t\xc3\xa4h\xc3\xa4n Marttaliiton piiriss\xc3\xa4 ker\xc3\xa4ttyyn aineistoon._NEWLINE_Konsulenttivuosinaan Elli Saurio oli osoittanut suurta innostuneisuutta kodinhoidonneuvontaan ja oli pit\xc3\xa4nyt kilpailua hyv\xc3\xa4n\xc3\xa4 neuvontamuotona. Kilpailu oli kuitenkin vaativa ty\xc3\xb6muoto, mutta ulkomailta l\xc3\xb6ytyi esikuvia seurattaviksi. Saurio kirjoitti Em\xc3\xa4nt\xc3\xa4lehdess\xc3\xa4 vuoden 1929 alussa julkaistussa artikkelissa, ett\xc3\xa4 Saksassa kotitalousharjoittelijat j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t ty\xc3\xb6tehokilpailuja ja Tanskassa er\xc3\xa4s kotitalousopisto laati taloissa ruokatalouslaskelmia. \xe2\x80\x93 Oli vain laadittava taulukkoja, joihin osanottajat voisivat merkit\xc3\xa4 esimerkiksi kuukauden kuluessa k\xc3\xa4ytetyt ruoka-aineet ja ruokailup\xc3\xa4iv\xc3\xa4t ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n perusteella suorittaa laskelmat. N\xc3\xa4in em\xc3\xa4nt\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4si tiet\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, kuinka paljon yksi ruokailup\xc3\xa4iv\xc3\xa4 maksoi, mik\xc3\xa4 oli ollut ruoan koostumus ja niin edelleen._NEWLINE_Ty\xc3\xb6skennelless\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomalaisessa Marttaliitossa Elli Saurio tarttui pelotta vaikeana pidettyyn kirjanpitoaiheeseen ja sai monet tavalliset suomalaisnaiset kiinnostumaan siit\xc3\xa4. Saurio osoitti, ett\xc3\xa4 kirjanpidon avulla oli mahdollista saada taloudellista hy\xc3\xb6ty\xc3\xa4. Ruokataloutta ja ajank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4kin voitiin seurata kirjanpidon avulla mutta kotitaloudessa oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 seurata etenkin menojen kehityst\xc3\xa4. Tulojen ja menojen summaukset osoittivat, ett\xc3\xa4 kotitalous oli suuri taloudellinen tekij\xc3\xa4 yhteiskunnassa. Saurio kertoi anekdootin entisest\xc3\xa4 kilpailutalon em\xc3\xa4nn\xc3\xa4st\xc3\xa4, joka parin kuukauden kirjanpidon j\xc3\xa4lkeen kauhistui niin kovasti karttuneiden summien suuruutta, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 lopetti kirjanpidon._NEWLINE_Kev\xc3\xa4ttalvella 1934 Saurion toimiessa Suomalaisen Marttaliiton sihteerin\xc3\xa4 liiton \xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattajassa, Em\xc3\xa4nt\xc3\xa4lehdess\xc3\xa4, julistettiin alkavaksi em\xc3\xa4ntien ajank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kilpailu. Ilmoitus ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 ajank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kilpailusta oli otsikoitu "Miten k\xc3\xa4yt\xc3\xa4n vuorokauden 24 tuntia?\xe2\x80\x9d Saurio oli yritt\xc3\xa4nyt her\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 em\xc3\xa4nniss\xc3\xa4 harrastusta kirjanpitoa kohtaan ja oli tullut aika ottaa uudet taidot k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Oli tarkoitus, ett\xc3\xa4 kilpailuun osallistuvat em\xc3\xa4nn\xc3\xa4t pit\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t omasta ajank\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjaa. Ensimm\xc3\xa4inen osakilpailu kesti vuoden ja kilpailussa luvattiin palkita ne, jotka s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisimmin ja totuudenmukaisimmin olivat tehneet merkinn\xc3\xa4t. Rahapalkintoja oli seitsem\xc3\xa4n kappaletta, suurin 1000 markkaa. Em\xc3\xa4nt\xc3\xa4lehden ilmoituksessa on yksi erityisen merkillepantava lause: "Kun nyt t\xc3\xa4h\xc3\xa4n koko kotitaloutemme kannalta t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4n toimintaan on saatu erikoinen lahjoitus, j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 Marttaliitto kilpailun, johon"..._NEWLINE_Lahjoituksesta kertova lause on kiinnostava. Lahjoitus oli tietty\xc3\xa4 tarkoitusta varten; se tuli k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vain ja ainoastaan perheenem\xc3\xa4ntien ajank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kilpailun j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4miseksi. Tieto lahjoituksesta tuli julkisuuteen vasta sen j\xc3\xa4lkeen, kun Elli Saurio oli saanut valmiiksi filosofian kandidaattitutkintonsa \xe2\x80\x93 vaiheessa, jolloin h\xc3\xa4n mahdollisesti harkitsi jatkotutkimuksen aloittamista. Oliko tuntematon lahjoittaja maisteri Elli Saurio? Saurio saattoi tuolloin olla riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n varakas toimimaan lahjoittajana. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli palkkatuloja ja h\xc3\xa4n oli t\xc3\xa4ysi-ik\xc3\xa4iseksi tultuaan ensin vastaanottanut ja sitten myynyt perint\xc3\xb6osansa vanhempiensa kuolinpes\xc3\xa4st\xc3\xa4. Elli Saurion sisar Liisa o.s. Saurio ja Feeliks Tuisku oli vihitty 18.11.1925 ja ylioppilas Elli Saurio myi n\xc3\xa4ille oman osuutensa (1/3) perint\xc3\xb6\xc3\xb6n 19.11.1925 allekirjoitetulla kiinteist\xc3\xb6kaupan kauppakirjalla._NEWLINE_Em\xc3\xa4ntien ajank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kilpailussa oli kolme eri osakilpailua. Maisteri Elli Saurio kuului arvostelulautakuntaan. Palkinnot jaettiin Suomalaisen Marttaliiton m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aikaisessa edustajakokouksessa 24.3.1936 Helsingiss\xc3\xa4 Tieteellisten Seurojen talossa. Saurio toimi kokouksen sihteerin\xc3\xa4. L\xc3\xa4sn\xc3\xa4 oli noin 101 valtuutettua edustajana ja noin 150 muuta marttaa. Kokouksessa puhui kolme suomalaisen kotitaloustieteellisen tutkimuksen pioneeria. Maanviljelystalouden professori Rurik Pihkala Helsingin yliopistosta puhui vaatetaloudesta. Filosofian tohtori Kaino Oksanen esitelm\xc3\xb6i aiheesta \xe2\x80\x9dMiten valtio tukee maatalous- ja kotitalousj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6j\xc3\xa4?\xe2\x80\x9d ja toiminnanjohtaja Elli Saurio piti alustuksen kotitaloustieteellisest\xc3\xa4 tutkimuksesta. \xe2\x80\x93 Tohtori Oksanen teki ensimm\xc3\xa4isen yliopistollista kotitalousopetusta koskeneen eduskunta-aloitteen, professori Pihkala oli keskeinen henkil\xc3\xb6, kun laadittiin Helsingin yliopiston ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 virkaehdotusta kotitaloustieteit\xc3\xa4 varten ja maisteri Saurio nimitettiin viranhaltijaksi ensimm\xc3\xa4iseen Suomeen perustettuun kotitalousprofessuuriin. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kolme henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 edustivat kotitaloustieteellisen tutkimuksen yhteiskuntatieteisiin painottuvaa suuntaa._NEWLINE_\xe2\x80\x93 Maisteri Elli Saurio puhui Suomalaisen Marttaliiton edustajakokouksessa 24. maaliskuuta 1936 aiheesta \xe2\x80\x9dKotitaloustieteellinen tutkimus ja opetus kotitalousopetuksen ja -neuvonnan palveluksessa\xe2\x80\x9d. Puhuja pohti kotitaloustieteen ominaislaatua ja piti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 oikean l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdan ja n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulman m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Saurio luonnehti kotitaloustieteen tieteeksi, joka tutkii ihmist\xc3\xa4, ihmisen tarpeita ja niiden tyydytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Suomessa jo olemassa oleva 1000-henkinen kotitalousopettajien ja -neuvojien armeija olisi kaivannut kipe\xc3\xa4sti kotitaloustieteellisen tutkimuksen antamaa varmaa perustaa ja johtoa. Tulkitsijoita oli runsaasti mutta tulkittavaa niukalti.\n_START_SECTION_\nFilosofian tohtori\n_START_PARAGRAPH_\nOn mahdollista, ett\xc3\xa4 ylioppilas Elli Saurio asetti jo yliopisto-opintonsa 1920-luvun lopulla toden teolla aloittaessaan tavoitteekseen tohtorin oppiarvon ja kotitalousprofessuurin. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n viittaavia seikkoja l\xc3\xb6ytyy ja jos n\xc3\xa4in on, Saurio kykeni muovailemaan kohtaloaan aktiivisen ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tietoisen ihmisen tavoin. H\xc3\xa4n suunnitteli suuria asioita ja toteutti suunnitelmiaan mutta Saurio oli viel\xc3\xa4 maisteri hakiessaan kodin taloustieteen kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4 ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen professorin virkaa, kun se julistettiin avoimeksi kev\xc3\xa4ttalvella 1946. Virant\xc3\xa4yt\xc3\xb6n ensimm\xc3\xa4inen kierros j\xc3\xa4i tuloksettomaksi._NEWLINE_Saurio v\xc3\xa4itteli huhtikuussa 1947 ja toisella hakukierroksella kodin taloustieteen kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4 ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen professorin virkaa haki filosofian tohtori Elli Saurio. V\xc3\xa4it\xc3\xb6skirja "Perheenem\xc3\xa4nn\xc3\xa4n ajank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 suhteessa talouden laatuun ja henkil\xc3\xb6rakenteeseen" perustui vuosina 1934\xe2\x80\x931936 ker\xc3\xa4tylle tilastomateriaalille. Kent\xc3\xa4lt\xc3\xa4 kootun, em\xc3\xa4ntien ajank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 koskevan l\xc3\xa4hdemateriaalin ty\xc3\xb6st\xc3\xa4minen alkoi luultavasti v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti mutta monet asiat hankaloittivat tutkimusty\xc3\xb6t\xc3\xa4. Maisteri Elli Saurio oli ensisijaisesti Suomalaisen Marttaliiton toiminnanjohtaja ja tutkija vasta toissijaisesti. Sotavuodet 1939\xe2\x80\x931944 toivat j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ihmisille uusia teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 ja lis\xc3\xa4\xc3\xa4 vastuita. Tietyn viiv\xc3\xa4stymisen aiheutti varmaan my\xc3\xb6s tutkimusty\xc3\xb6n ohjaajan vaihtuminen. Elli Saurion yksityisarkistosta l\xc3\xb6ytyy maininta, ett\xc3\xa4 maisteri Saurio aloitti v\xc3\xa4it\xc3\xb6stutkimuksen tekemisen professori K. T. Jutilan ohjauksessa mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 luopui professuuristaan joulukuussa 1938 tultuaan nimitetyksi Suomen Pankin johtokunnan j\xc3\xa4seneksi ja Saurion v\xc3\xa4it\xc3\xb6stutkimus valmistui kansantaloustieteen professori Bruno Suvirannan ohjauksessa. Agraaripolitiikan professori Jutila oli siirtynyt virkavapaalle joulukuussa 1938 ja h\xc3\xa4nen virkansa hoitajaksi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin maanviljelystalouden professori Rurik Pihkala._NEWLINE_Maisteri Elli Saurion v\xc3\xa4it\xc3\xb6stutkimus edistyi samaa tahtia kuin Helsingin yliopiston maatalous-mets\xc3\xa4tieteellisen tiedekunnan omat erillisi\xc3\xa4 kotitalousprofessuureja koskevat suunnitelmat eteniv\xc3\xa4t. Helsingin yliopisto aktivoitui kotitaloudellisten opetusvirkojen perustamisen asiassa syksyll\xc3\xa4 1940. Professori Pihkala esitti syyskuussa 1940 harjoittelun erikoistamista agronomitutkinnon talouslinjalla kotitaloussuuntaa silm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pit\xc3\xa4en ja joulukuun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 1940 h\xc3\xa4n teki esityksen v\xc3\xa4liaikaisen kotitalouslinjan perustamisesta agronomitutkintoon. Maatalous-mets\xc3\xa4tieteellinen tiedekunta asetti toimikunnan professori Rurik Pihkalan puheenjohdolla laatimaan ehdotusta v\xc3\xa4liaikaisen kotitalouslinjan perustamisesta agronomitutkinnon yhteyteen ja ensimm\xc3\xa4inen kotitalousopetusta koskenut virkaehdotus, joka valmistui helmikuussa 1941 edell\xc3\xa4 mainitun toimikunnan ty\xc3\xb6n tuloksena, oli mukana tiedekunnan tehdess\xc3\xa4 virka- ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4rahaehdotuksia vuoden 1942 menoarvioon._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen tieto maisteri Saurion hakemasta apurahasta v\xc3\xa4it\xc3\xb6stutkimusta varten on v\xc3\xa4lirauhan ajalta. H\xc3\xa4n haki 11. marraskuuta 1941 opetusministeri\xc3\xb6lt\xc3\xa4 raha-arpajaisten voittovaroista apurahaa em\xc3\xa4nn\xc3\xa4n ajank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 koskevan tutkimuksen suorittamista varten. Marraskuun 25. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 1941 Tieteellinen Keskuslautakunta antoi kuitenkin Saurion apuraha-anomuksesta opetusministeri\xc3\xb6lle torjuvan lausunnon sill\xc3\xa4 perusteella, ettei hakijalla ollut viel\xc3\xa4 riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4tevyytt\xc3\xa4 tieteellisen tutkimusty\xc3\xb6n alalla. Suomen Kulttuurirahasto my\xc3\xb6nsi kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1944 Elli Sauriolle apurahan perheen\xc3\xa4itien ajank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjaty\xc3\xb6h\xc3\xb6n mutta Sauriolla tuskin oli tuolloin tutkimusty\xc3\xb6lle aikaa. Kes\xc3\xa4kuussa 1944 alkanut vihollisen suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys Kannaksella oli yksi sota-ajan vaikeimpia vaiheita. Tilanteen sota- ja kotirintamalla rauhoituttua Saurio j\xc3\xa4i Marttaliitosta virkavapaalle lokakuun 1944 alusta alkaen. H\xc3\xa4n palkkasi tutkimusapulaisen ja tiivis ty\xc3\xb6skentelyjakso tutkimuksen parissa alkoi. Tutkimuksen valmistumisella oli kiire, sill\xc3\xa4 asetus (99/1946) kodin taloustieteen kiinte\xc3\xa4n ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen professorin viran perustamisesta Helsingin yliopistoon oli annettu tammikuun viimeisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 1946._NEWLINE_V\xc3\xa4it\xc3\xb6stutkimuksen esitarkastajina toimivat Helsingin yliopiston sosiologian vt. professori Heikki Waris ja vt. professori V. R. Lindberg. Filosofian maisteri Elli Saurio puolusti 23. huhtikuuta 1947 v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjaansa Maalaisem\xc3\xa4nn\xc3\xa4n ajank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 suhteessa talouden laatuun ja henkil\xc3\xb6rakenteeseen. Virallinen vastav\xc3\xa4itt\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli professori Bruno Suviranta ja kustoksena toimi suomalais-ugrilaisen kansatieteen professori Albert H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4inen. Vastav\xc3\xa4itt\xc3\xa4j\xc3\xa4n kahdeksansivuinen lausunto on allekirjoitettu 6.5.1947 ja julkinen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s maisteri Elli Saurion filosofian lisensiaatintutkinnosta julistettiin Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisess\xc3\xa4 osastossa 19.5.1947. Maisteri Saurio oli opiskellut filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisess\xc3\xa4 osastossa ja osaston 25.1.1947 my\xc3\xb6nt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 erikoisluvalla h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s v\xc3\xa4itteli vanhassa tiedekunnassaan valtiotieteellisen tiedekunnan perustamisesta huolimatta.  Filosofian lisensiaatti Saurion tiedot arvosteltiin siten, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin kansantaloustieteess\xc3\xa4 arvosana cum laude approbatur ja sosiologiassa arvosana lubenter approbatur._NEWLINE_Nainen v\xc3\xa4ittelij\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli 1940-luvulla harvinaisuus ja naisten kotitalousty\xc3\xb6 oli ainutlaatuisen harvinainen v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjan aihe. Marttaliiton toiminnanjohtaja Elli Saurio oli lis\xc3\xa4ksi julkisuuden henkil\xc3\xb6. Ei ihme, ett\xc3\xa4 lehdist\xc3\xb6 kiinnitti huomiota h\xc3\xa4nen tohtorinv\xc3\xa4it\xc3\xb6kseens\xc3\xa4 mutta kaiken kiinnostuksen kohdistuessa erikoiseen kotitalousaiheeseen, unohdettiin tosiasia, ett\xc3\xa4 Saurio v\xc3\xa4it\xc3\xb6s oli tehty kansantaloustieteeseen. Sivuutettiin vaiti ollen itse asiassa varsinainen uutisaihe: Elli Saurio oli ensimm\xc3\xa4inen Suomessa taloustieteiss\xc3\xa4 v\xc3\xa4itellyt nainen. Seuraava nainen, joka v\xc3\xa4itteli taloustieteiss\xc3\xa4, oli maanviljelystalouteen tehty\xc3\xa4 tutkimustaan vuonna 1952 puolustanut maatalous- ja mets\xc3\xa4tieteiden kandidaatti Liisa Sauli. Kauppatieteiden lisensiaatti Meeri Saarsalmi v\xc3\xa4itteli vuonna 1967 ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 naisena liiketaloustieteiss\xc3\xa4._NEWLINE_Filosofian tohtori Elli Saurion virkavapaakausi p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi toukokuussa 1947 siten, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n pyysi eron Marttaliiton palveluksesta. Uudet haasteet odottivat h\xc3\xa4nt\xc3\xa4. Elokuussa 1947 maatalous-mets\xc3\xa4tieteellisess\xc3\xa4 tiedekunnassa ryhdyttiin j\xc3\xa4lleen toimenpiteisiin kodin taloustieteen ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen professorin viran t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miseksi. Kun tohtori Elli Saurio haki kodin taloustieteen kiinte\xc3\xa4n ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen professorin virkaa toisella hakukierroksella, h\xc3\xa4n ilmoitti ansioluettelossaan seitsem\xc3\xa4n julkaisua. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4st\xc3\xa4 julkaisusta viisi oli valmistunut vuosien 1947\xe2\x80\x931948 aikana.\n_START_SECTION_\nKodin taloustieteen professori 1950\xe2\x80\x931966\n_START_PARAGRAPH_\nKun kodin taloustieteen kiinte\xc3\xa4 ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen professorin virka julistettiin haettavaksi Helsingin yliopistossa helmikuussa 1946, virkaa haki kaksi henkil\xc3\xb6\xc3\xa4: maatalous- ja mets\xc3\xa4tieteiden tohtori Nils Westermarck ja filosofian maisteri Elli Saurio. Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisess\xc3\xa4 osastossa annettiin 19.5.1947 julkinen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s Elli Saurion suorittamasta filo-sofianlisensiaattitutkinnosta. Kului kymmenen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja tohtori Westermarck peruutti hakemuksensa kodin taloustieteen ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen professorin virkaan. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in tohtori Saurio katsoi parhaaksi tehd\xc3\xa4 samanlaisen ratkaisun. Kun kodin taloustieteen kiinte\xc3\xa4 ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen professorin virka julistettiin syksyll\xc3\xa4 1947 hakuun uudemman kerran, sit\xc3\xa4 hakivat filosofian tohtorit Elli Saurio (25.10.) ja Katri Laine (29.10.)._NEWLINE_Professori Bruno Suviranta ja maanviljelystalouden professorit Rurik Pihkala ja Nils Westermarck toimivat asiantuntijoina kodin taloustieteen professuuria t\xc3\xa4ytett\xc3\xa4ess\xc3\xa4. Maatalous-mets\xc3\xa4tieteellisess\xc3\xa4 tiedekunnassa k\xc3\xa4siteltiin kodin taloustieteen kiinte\xc3\xa4n ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen professorin viran t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 10.11.1949, 17.11.1949 ja 1.12.1949. Lopputulos k\xc3\xa4sittelyst\xc3\xa4 oli, ett\xc3\xa4 maatalous-mets\xc3\xa4tieteellinen tiedekunta selitti \xc3\xa4\xc3\xa4nin 12\xe2\x80\x931 filosofian tohtori Elli Saurion p\xc3\xa4tev\xc3\xa4ksi kodin taloustieteen kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4n ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isen professorin virkaan. Filosofian tohtori Katri Laineen tiedekunta selitti yksimielisesti ep\xc3\xa4p\xc3\xa4tev\xc3\xa4ksi sanottuun virkaan. Kokouksessa, joka pidettiin 8. joulukuuta 1949, tiedekunta yksimielisesti p\xc3\xa4\xc3\xa4tti ehdottaa tohtori Elli Saurion nimitett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi kodin taloustieteen kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4n ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4i-sen professorin virkaan ja asian k\xc3\xa4sittely julistettiin 15.12.1949 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyneeksi. Tasavallan presidentti J. K. Paasikiven allekirjoituksella varustettu nimityskirjan annettiin 27. tammikuuta 1950._NEWLINE_Professori Elli Saurio oli el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 aikana vastannut moniin haasteisiin ja kilpailutilanteista h\xc3\xa4n oli yleens\xc3\xa4 selviytynyt voittajaksi mutta voitto, vaikkapa kilpailtaessa toiminnanjohtajan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 Suomalaisessa Marttaliitossa, ei h\xc3\xa4nen kohdallaan merkinnyt ty\xc3\xb6n ja taistelun v\xc3\xa4henemist\xc3\xa4. Kodin taloustieteen professorinviran saavuttaminenkaan ei merkinnyt tohtori Sauriolle pysyv\xc3\xa4\xc3\xa4 arvostetun viran suomaa el\xc3\xa4m\xc3\xa4nvirran tyvent\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 oppituolin pysyvyytt\xc3\xa4 uhkasivat yliopiston sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vaikuttaneet voimat. Vaikeassa tilanteessa professori Saurio asettui koko tahdonvoimallaan puolustamaan oppiainettaan \xe2\x80\x93 ja samalla kodin taloustieteen opiskelijoita._NEWLINE_Professori Saurion sairastuminen sy\xc3\xb6p\xc3\xa4\xc3\xa4n todettiin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1960. Kodin taloustieteen opetus oli sin\xc3\xa4 kes\xc3\xa4n\xc3\xa4 alkanut Lappeenrannan kes\xc3\xa4yliopistossa 27.6.1960 ja jatkui hein\xc3\xa4kuun 1960 loppuun saakka. Professori Martti J. Mustakallio, joka oli Lappeenrannan kaupunginsairaalan l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri, kirjoitti 11.7.1960 Elli Sauriolle l\xc3\xa4hetteen r\xc3\xb6ntgentutkimuksiin. N\xc3\xa4yte oli otettu nilkassa olevasta kyhmyst\xc3\xa4. Patologian laboratorion edustaja suositteli lausunnossaan kyhmyn poistamista, sill\xc3\xa4 kysymyksess\xc3\xa4 oli \xe2\x80\x9dmaligni melanooma\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Professori Elli Saurio anoi tammikuussa 1966 kahden kuukauden sairauslomaa ja loma h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnettiin. Muuta sairauslomaa h\xc3\xa4n ei anonut yliopistovirastaan, vaan hoiti virkateht\xc3\xa4vi\xc3\xa4\xc3\xa4n syyskulukauden 1966 loppuun saakka tai miltei loppuun saakka, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti kotoaan sairaalaan 13.12.1966. Kodin taloustieteen opiskelijat k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t noutamassa sairaalassa olevalta professori Sauriolta merkint\xc3\xb6j\xc3\xa4 kurssisuorituksista. Professori jaksoi yh\xc3\xa4 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 huolta oppilaistaan, vaikka oli ollut sairaalan tekem\xc3\xa4n potilaskirjauksen mukaan osastolle tullessaan eritt\xc3\xa4in huonokuntoinen. Professori Saurio kuoli vuoden 1966 joulunpyhien aikana Diakonissalaitoksen sairaalassa Helsingiss\xc3\xa4. Vain muutama p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 olisi viel\xc3\xa4 tarvittu ja h\xc3\xa4n olisi p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt el\xc3\xa4kkeelle vuoden 1966 lopussa. \xe2\x80\x93 Professori Saurion siunaustilaisuus oli 8. tammikuuta 1967 Helsingiss\xc3\xa4, Krematorion kappelissa.'