b'\n_START_ARTICLE_\nKasvillisuusvy\xc3\xb6hyke\n_START_SECTION_\nKasvillisuusvy\xc3\xb6hykkeisiin vaikuttavat tekij\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nMerkitt\xc3\xa4vin vaikutus kasvillisuuden tyyppiin on kullakin alueella vallitseva ilmasto, etenkin l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila ja sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 niiden kausittaiset vaihtelut. Vuoristoisilla seuduilla kasvillisuus muuttuu vy\xc3\xb6hykkeelliseksi: korkeammalle ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4 ilma kylmenee ja kasvillisuus muuttuu vaatimattomammaksi samaan tapaan kuin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajalta poisp\xc3\xa4in ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4; lis\xc3\xa4ksi vuorten vastakkaisilla rinteill\xc3\xa4 sade- ja l\xc3\xa4mp\xc3\xb6olosuhteet voivat olla erilaiset._NEWLINE_Paikalliset kasvupaikkatekij\xc3\xa4t voivat luoda ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n poikkeavia, joskin tavallisesti pieni\xc3\xa4 kasvillisuusalueita. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n biotoopeiksi tai suomeksi luonmtotyypeiksi. Seisova vesi tai pohjaveden sijainti l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 maanpintaa luovat ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n kosteampia luontotyyppej\xc3\xa4, hyvin vett\xc3\xa4 l\xc3\xa4p\xc3\xa4isev\xc3\xa4t karkeat maalajit taas ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n kuivempia luontotyyppej\xc3\xa4. My\xc3\xb6s maan ravinnekoostumus voi vaikuttaa kasvillisuuteen \xe2\x80\x93 esimerkiksi kalkkipitoinen maaper\xc3\xa4 suosii tiettyj\xc3\xa4 kasveja, kun taas monet kasvit eiv\xc3\xa4t kasva siin\xc3\xa4 lainkaan, ja karuilla, niukkaravinteisilla mailla on omat lajikokoonpanonsa. Maaper\xc3\xa4n suolaisuus vaikuttaa my\xc3\xb6s kasvillisuuteen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Paikalliset pienilmastot luovat omia kasvillisuusvy\xc3\xb6hykkeit\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Koska keskil\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila ja -sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelevat alueiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 liukuvasti, eiv\xc3\xa4t kasvillisuusvy\xc3\xb6hykkeidenk\xc3\xa4\xc3\xa4n rajat tavallisesti ole jyrkki\xc3\xa4. Esimerkiksi mets\xc3\xa4 voi muuttua aroksi siten, ett\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n kosteammilla paikoilla voi aron keskell\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 kasvaa pieni\xc3\xa4 mets\xc3\xa4saarekkeita. Lauhkea lehtimets\xc3\xa4vy\xc3\xb6hyke ja pohjoinen havumets\xc3\xa4vy\xc3\xb6hyke sekoittuvat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n hemiboreaaliseksi sekamets\xc3\xa4vy\xc3\xb6hykkeeksi.\n_START_SECTION_\nMuita jaotteluja\n_START_PARAGRAPH_\nHoldridgen el\xc3\xa4m\xc3\xa4nvy\xc3\xb6hykej\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 perustuu biol\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilaan ja kosteuteen. Kosteus voidaan m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkiksi sadem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 tai haihdunnan ja sadannan suhteena. Biol\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on vuoden 0 C ylitt\xc3\xa4vien tunnittaisten l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilojen keskiarvo. Holdridgen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 ottaa huomioon my\xc3\xb6s korkeuden vaikutuksen vuoristossa. Holdridgen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 on hyv\xc3\xa4 etenkin trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla, mutta huono valtamerill\xc3\xa4 ja napa-alueilla. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n etenkin Amerikan trooppisissa osissa.'