b'\n_START_ARTICLE_\nFlagellantit\n_START_PARAGRAPH_\nFlagellantit olivat 1200\xe2\x80\x931400-luvuilla esiintyneit\xc3\xa4 uskonnollisia liikkeit\xc3\xa4, joiden j\xc3\xa4senet ruoskivat ruumistaan synnin aiheuttaman turmeluksen kuolettamiseksi. Erityisesti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin katumuksen osoittamiseksi mustan surman aikana, jotta Jumala lopettaisi epidemian. Paavi Klemens VI kielsi vuonna 1349 liikkeen, jota h\xc3\xa4n piti uhkana omalle asemalleen. Sen j\xc3\xa4lkeen heit\xc3\xa4 alettiin vainota ja polttaa rovioilla. Ruoskijoista k\xc3\xa4ytetty nimitys flangellantit pohjautuu latinan ruoskimista tarkoittavaan flagellare-sanaan.\n_START_SECTION_\nLiikkeen alku\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen kuvaus ilmi\xc3\xb6st\xc3\xa4 on vuodelta 1210. Keski-Italian Perugiassa kaupungin asukkaat olivat alkaneet ruoskia itse\xc3\xa4\xc3\xa4n. Mukana olivat niin aateliset kuin aatelittomat, nuoret ja vanhat, ja he kulkivat kaupungin kaduilla vailla rihman kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Jokaisella oli nahkaremmeist\xc3\xa4 tehty raippa. Ilmi\xc3\xb6n kirjaaja munkki Justinos arveli, ett\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymisen taustalla oli laittomuuksien ja ep\xc3\xa4j\xc3\xa4rjestyksen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen, jota piiskaajat halusivat katua ja sovittaa._NEWLINE_Itsens\xc3\xa4 kiduttamista oli tehty kristittyjen munkkien ja erakkojen keskuudessa jo ennen flagellantteja. Piinaaminen katsottiin katumuksen ja hurskauden osoitukseksi. Munkit saattoivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 paljaalla iholla rengashaarniskaa kuolettaakseen lihansa. Toiminta levisi 1200-luvulla luostarien ulkopuolelle kaikkiin yhteiskuntaluokkiin. Naiset osallistuivat siihen yleens\xc3\xa4 sis\xc3\xa4tiloissa. Samalla liike muuttui fanaattiseksi: toiminnalla haluttiin saada synnit anteeksi ja kuolemanj\xc3\xa4lkeinen palkkio.\n_START_SECTION_\nLiikkeen kukistaminen\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4hitellen liikkeest\xc3\xa4 tuli rasite yhteiskuntarauhalle. Flagellantit syyttiv\xc3\xa4t muita ep\xc3\xa4uskoisiksi ja paholaisen kanssa liittoutuneiksi. He vainosivat juutalaisia. Kirkko piti ep\xc3\xa4kohtana sit\xc3\xa4kin, ett\xc3\xa4 papisto syrj\xc3\xa4ytyi syntien anteeksisaamisesta ja synninp\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6st\xc3\xa4. Niinp\xc3\xa4 paavi kielsi itsens\xc3\xa4 ruoskimisen ja julisti liikkeen kerettil\xc3\xa4iseksi vuonna 1261. Toiminta laatui Italiassa, mutta sen voittokulku jatkui muualla Keski-Euroopassa. Ruttoepidemian eli mustan surman puhkeaminen 1340-luvulla synnytti liikkeen uuden kukoistuksen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in sen vahvoja tukialueita olivat Speyerin ja Strasbourgin seudut. Muuallakin Saksassa liike sai kannatusta ja kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4t flagellantit otettiin usein vastaan riemuiten kirkonkellojen soidessa._NEWLINE_Yksi flagellanttien lahko oli kuolleistaher\xc3\xa4tt\xc3\xa4j\xc3\xa4t. He yrittiv\xc3\xa4t palauttaa kuolleet henkiin itse\xc3\xa4\xc3\xa4n ruoskimalla. Paavi ja Saksan piispat tuomitsivat kuolleistaher\xc3\xa4tt\xc3\xa4j\xc3\xa4t kerettil\xc3\xa4isin\xc3\xa4 kuolemaan vuonna 1349. _NEWLINE_Liike nousi esille viel\xc3\xa4 vuonna 1399 Modenassa, jossa yhden miehen n\xc3\xa4ky synnytti kansanliikkeen. Sen johtajat poltettiin kerettil\xc3\xa4isin\xc3\xa4 roviolla. Saksassa nousi vuonna 1414 esille mies, joka julisti itsens\xc3\xa4 profeetaksi ja alkoi johtaa flagellanttien ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4net poltettiin samana vuonna roviolla. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n liikkeen loppuna.'