b'\n_START_ARTICLE_\nAkaa\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEntinen Akaan kunta (ruots. Ackas) k\xc3\xa4sitti aikoinaan p\xc3\xa4\xc3\xa4osan nykyisen Akaan kaupungin alueesta. Kuntana se sai alkunsa vuoden 1870 Akaan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkokouksesta. Kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 Akaa itsen\xc3\xa4istyi S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4est\xc3\xa4 vuonna 1483, ja siit\xc3\xa4 erotettiin my\xc3\xb6hemmin Urjala ja Kylm\xc3\xa4koski. Vuonna 1932 osia Akaasta liitettiin uuteen Viialan kuntaan, johon samalla tuli kuulumaan  my\xc3\xb6s osia Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja Vesilahdesta._NEWLINE_Akaan kunta lakkautettiin vuonna 1946, jolloin sen kirkonkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 muodostettiin itsen\xc3\xa4inen Toijalan kauppala. Muu osa kunnasta liitettiin Kylm\xc3\xa4koskeen, Viialaan ja S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4keen._NEWLINE_Viiala oli vanha teollisuuspit\xc3\xa4j\xc3\xa4. Viiala Osakeyhti\xc3\xb6 perusti 1956 Viialaan Suomen ensimm\xc3\xa4isen lastulevytehtaan. Tehtaan tuotanto p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi 1978, jolloin sen omistajana oli Oy Wilh. Schauman Ab. Viialassa toimi aina 1990-luvun lamaan asti kolme suurta tehdasty\xc3\xb6nantajaa: viilatehdas, vaneritehdas ja nahkatehdas. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Viialan viilatehdas siirsi toimintonsa 1996 yrityskauppojen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ulkomaille. Nahkatehdas kaatui konkurssiin 1995, ja vuoden 2004 lopussa UPM-Kymmene sulki Viialan vaneritehtaan._NEWLINE_Vuoden 2007 alussa Toijala ja Viiala yhdistyiv\xc3\xa4t uudeksi Akaan kaupungiksi. My\xc3\xb6s Kylm\xc3\xa4koski oli jo tuolloin kuntaliitosneuvotteluissa mukana, mutta sen liittyminen toteutui vasta vuoden 2011 alussa. Akaan vaakunan suunnitteli heraldikko Kari J. T\xc3\xa4htinen vuonna 2006.\n_START_SECTION_\nKaupunginhallitus\n_START_PARAGRAPH_\nKaupunginhallitusta johtaa Harri R\xc3\xa4m\xc3\xb6 (SDP), ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 varapuheenjohtajana toimii Heli Piirainen (Vihre\xc3\xa4t) ja toisena varapuheenjohtajana Jukka Salminen (Kokoomus). Kaupunginhallituksen muut j\xc3\xa4senet ovat Sami Rajala (Kokoomus), Janita Puomila (Kokoomus), Hannu J\xc3\xa4rvinen (SDP), Salla Bister (SDP), Inka Loppi (SDP), Jukka Saari (Vasemmistoliitto), Sauli Turja (Perussuomalaiset) ja Tiina R\xc3\xa4s\xc3\xa4nen (Keskusta). Kaupunginhallituksen toimikausi on kaksivuotinen.\n_START_SECTION_\nKaupunginjohtaja\n_START_PARAGRAPH_\nAkaan nykyinen kaupunginjohtaja on Antti Peltola. Peltola valittiin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4hes yksimielisesti tammikuussa 2019 ja h\xc3\xa4n aloitti teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n huhtikuun 2019 alussa.\n_START_SECTION_\nEduskuntavaalit 2011\n_START_PARAGRAPH_\nAkaan suurin puolue oli vaaleissa SDP 26,8\xc2\xa0% \xc3\xa4\xc3\xa4nim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4, toisena yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en Perussuomalaiset 23,6\xc2\xa0%:lla ja Kokoomus kolmantena 21,1\xc2\xa0%:lla. Vasemmistoliitto sai 9\xc2\xa0% \xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4, Keskusta 8,8\xc2\xa0%, Vihre\xc3\xa4t 4,6\xc2\xa0% ja Kristillisdemokraatit 4,2\xc2\xa0%. Lukemat k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t ilmi Helsingin Sanomien tulospalvelusta. Ohessa tulokset \xc3\xa4\xc3\xa4nestysalueittain._NEWLINE_Suurin puolue SDP sai kaikista Pirkanmaan kunnista suhteellisesti kolmanneksi eniten \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4 juuri Akaasta Valkeakosken ja M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4-Vilppulan j\xc3\xa4lkeen.\n_START_SECTION_\nToijala\n_START_PARAGRAPH_\nToijalan keskustaajama on Akaan kaupunkitaajamista suurin. Toijalan ohi kulkee Valtatie 3 ja siell\xc3\xa4 sijaitsee rautateiden risteysasema, lis\xc3\xa4ksi Valkeakoskelle on ratayhteys. Toijalasta on Tampereelle noin 41 kilometri\xc3\xa4. Toijalassa sijaitsee my\xc3\xb6s pieni sis\xc3\xa4vesisatama. Toijalan teollisuudesta mainittakoon Fl\xc3\xa4kt Woods Oy sek\xc3\xa4 m\xc3\xa4mmitehdas Kymppi-Maukkaat Oy, joka sijaitsee Kurvolan kaupunginosassa. Toijalassa asutus on Viialaa v\xc3\xa4ljemp\xc3\xa4\xc3\xa4 ja alueeltaan isompi. Toijala on alueena luonnonl\xc3\xa4heinen ja vehre\xc3\xa4 kuten Viialakin, Nahkialanlampi puistoineen on suosittu virkistysalue. Toijalan p\xc3\xa4\xc3\xa4katu on Valtatie. Toijalan it\xc3\xa4puolella ennen keskustaa, osana Seututiet\xc3\xa4 303 on pitk\xc3\xa4 suora, jota kutsutaan T-linjaksi. Lis\xc3\xa4ksi Toijalan keskustassa on rautatien ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 Miljoonasilta. Toijala on nimennyt katuja my\xc3\xb6s tunnettujen asukkaidensa kunniaksi, Holkerintie ja Ylp\xc3\xb6ntie. Toijalan keskustan liikennej\xc3\xa4rjestelyj\xc3\xa4 on uusittu 2000-luvulla, viimeiseksi torin seutu.\n_START_SECTION_\nKaupunginosat\n_START_PARAGRAPH_\nLentil\xc3\xa4, Ketunpes\xc3\xa4t, Junkkari, P\xc3\xa4tsiniemi, Savikko, Rautala, Torkko, Nahkiala, Kilsa, Palkinp\xc3\xa4\xc3\xa4, Kurvola, Kirkkokangas, Kurkela, Hein\xc3\xa4kangas, Luhtaniitty, Sini\xc3\xa4nm\xc3\xa4ki, Pappila\n_START_SECTION_\nViiala\n_START_PARAGRAPH_\nViialan kirkonkyl\xc3\xa4 on Akaan kaupunkitaajamista tihe\xc3\xa4mmin asuttu ja se on rakentunut Tarpianjoen varteen. Se sijaitsee Akaan pohjoisosassa, Valtatie 9:n pohjoispuolella. My\xc3\xb6s Viialassa sijaitsee rautatieasema. Sen historiaa s\xc3\xa4vytt\xc3\xa4\xc3\xa4 alueen teollinen kehittyminen 1900-luvulla, jolloin huomattava osa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 oli ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Viiala onkin vahvasti vasemmistolainen paikkakunta. Siit\xc3\xa4 on viime aikoina tullut muuttovoittoinen alue. Haihunkoski, joka sijaitsee keskustassa, on Viialan huomattavin luonnonn\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyys. P\xc3\xa4\xc3\xa4katu on Keskuskatu. Viialan kirkko on valmistunut v. 1950 ja edustaa tyylillisesti aikansa selke\xc3\xa4\xc3\xa4 funktionalismia. Viel\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isen Viialan aikana tehty uusin julkinen rakennus on vuonna 2006 valmistunut kirjasto, joka sijaitsee kirkon vieress\xc3\xa4 toisella puolella Keskuskatua.\n_START_SECTION_\nKaupunginosat\n_START_PARAGRAPH_\nVarrasniemi, Oopakka, Sallinkulma, Lallinm\xc3\xa4ki, Koivisto, Hukari, Haihunkoski, Tillihaka, Vakkinen, Matom\xc3\xa4ki, Alkkula, Riiti\xc3\xa4l\xc3\xa4, Kolikkoinm\xc3\xa4ki, Hein\xc3\xa4suo, Mortti\n_START_SECTION_\nKylm\xc3\xa4koski\n_START_PARAGRAPH_\nKun Kylm\xc3\xa4kosken kunta liittyi vuoden 2011 alusta Akaaseen, Akaan kaupunkikuva t\xc3\xa4ydentyi my\xc3\xb6s maaseudulla ja pienill\xc3\xa4 kylill\xc3\xa4. Kylm\xc3\xa4kosken alue k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Akaan lounaisosan Toijalan ja Viialan taajamien etel\xc3\xa4puolella. Kylm\xc3\xa4kosken seutu on vanhastaan maatalousaluetta ja melko v\xc3\xa4lj\xc3\xa4sti asutettua seutua. Kylm\xc3\xa4kosken kirkonkyl\xc3\xa4 sijaitsee Valtatie 9:n varrella. Kylm\xc3\xa4koski ei ole erityisen teollistunutta seutua ja elinkeinoina on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa maatalous sek\xc3\xa4 kauppa. Kylm\xc3\xa4kosken suurin teollisuus- ja yritysalue on Tipuri, jossa sijaitsee my\xc3\xb6s vankila.\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nAkkala, Alpila, Haanoja, Hautaa, Jokihaavisto, J\xc3\xa4rvihaavisto, J\xc3\xa4rvi\xc3\xb6, Kaulo, Kuhavuori, Kurisj\xc3\xa4rvi, Kuusjoki, Kylm\xc3\xa4kosken kirkonkyl\xc3\xa4, Kylm\xc3\xa4kosken asema, K\xc3\xa4yr\xc3\xa4l\xc3\xa4, Lontila, Maunula, Mellola, Mustue, Nauli, Onnia, Pappila, Poutala, Raidisto, Riisikkala, Savikoski, Saviniemi, Sontula, Sotkia, Taipale, Tyrisev\xc3\xa4, Vuoltee\n_START_SECTION_\nEt\xc3\xa4isyydet ja v\xc3\xa4limatkat\n_START_PARAGRAPH_\nAkaa on l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 maakuntakeskuksia, H\xc3\xa4meenlinnaa ja Tamperetta. Rautatieliikenteen ansiosta kumpaankin kaupunkiin p\xc3\xa4\xc3\xa4see tavallisesti junalla parissakymmeness\xc3\xa4 minuutissa.\n_START_SECTION_\nMuut et\xc3\xa4isyydet\n_START_PARAGRAPH_\nEt\xc3\xa4isyydet on mitattu keskustaajamasta, Toijalan keskustasta\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nAkaan Kylm\xc3\xa4koskella toimii urheiluseura Kylm\xc3\xa4kosken Veikot. Futsalissa seuran edustusjoukkue, pelaa miesten p\xc3\xa4\xc3\xa4sarjatasolla Futsal-Liigassa nimell\xc3\xa4 Akaa Futsal. Akaan Viialassa toimii lentopalloseura Akaa-Volley. Seuran edustusjoukkue nousi kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2017 mestaruusliigaan.'