b'\n_START_ARTICLE_\nYlt\xc3\xa4kyl\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nYlt\xc3\xa4kyl\xc3\xa4 on kyl\xc3\xa4 Kiikalassa Salossa. Kyl\xc3\xa4 sijaitsee yhdystien 2410 varressa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 entist\xc3\xa4 Kiikalan ja Suomuj\xc3\xa4rven rajaa 2000-luvulla moottoritieksi rakennetun valtatien 1 pohjoispuolella. Ylt\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n naapurikyli\xc3\xa4 ovat Kiikalan Vanhakyl\xc3\xa4, Silva ja Saari pohjoisessa sek\xc3\xa4 Suomusj\xc3\xa4rven   ja H\xc3\xa4rm\xc3\xa4l\xc3\xa4nb\xc3\xb6le, Laperla, Kitula,  Lahnaj\xc3\xa4rvi ja Vareksenb\xc3\xb6le etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuonnonymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKyl\xc3\xa4n sivuitse virtaa Kiskonjoen\xe2\x80\x93Perni\xc3\xb6njoen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluva, Suomusj\xc3\xa4rven Anerioj\xc3\xa4rveen laskeva, Kiikalan ja Suomusj\xc3\xa4rven rajalla sijaitsevasta Varesj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 alkunsa saava  Varesjoki. Etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 joki virtaa kyl\xc3\xa4n sivuitse halki peltojen avarassa laaksossa. Pohjoisessa se muodostaa paikoin syv\xc3\xa4n rotkolaakson Kolmanteen Salpausselk\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluvaan Kiikalannummeen ja on pohjoisrajana Kiikalan Silvan ja Saaren kyli\xc3\xa4 vastaan. T\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4n alueelle ulottuu Hyypp\xc3\xa4r\xc3\xa4n harjualueen Natura 2000 -suojelualue. Entisell\xc3\xa4 Kiikalan ja Suomusj\xc3\xa4rven rajalla kyl\xc3\xa4n takamaiden it\xc3\xa4isimm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kulmassa Varesjokeen laskee Varesj\xc3\xa4rvi, jonka rannoille ulottuvat Kiikalan Ylt\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n ja Saaren sek\xc3\xa4 Suomusj\xc3\xa4rven Lahnaj\xc3\xa4rven, Vareksenb\xc3\xb6len ja Kettulan kylien maat. Luoteessa kyl\xc3\xa4n alueelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 pieni kaista Kiskonjoen\xe2\x80\x93Perni\xc3\xb6njoen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluvan Omenoj\xc3\xa4rven rantaa. Omenoj\xc3\xa4rven muita rantakyli\xc3\xa4 ovat Kiikalan Vanhakyl\xc3\xa4 ja Peltola sek\xc3\xa4 Suomusj\xc3\xa4rven H\xc3\xa4rm\xc3\xa4l\xc3\xa4nb\xc3\xb6le ja Laperla. Kokonaan Ylt\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n alueelle j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 pieni j\xc3\xa4rvi on Varesjoen valuma-alueeseen kuuluva Riidus.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nNimi Ylt\xc3\xa4kyl\xc3\xa4 johtuu Kiikalan historian kirjoittajan Erik von Hertzenin mukaan kyl\xc3\xa4n sijainnista Varesjoen yl\xc3\xa4juoksulla sittemmin Suomusj\xc3\xa4rveen kuulumaan tulleista etel\xc3\xa4isist\xc3\xa4 naapurikylist\xc3\xa4 katsottuna, ja se my\xc3\xb6s viittaa siihen, ett\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4 on asutukseltaan n\xc3\xa4it\xc3\xa4 nuorempi._NEWLINE_Kyl\xc3\xa4n vanhoja taloja ovat olleet Anttila, Kiio, Kriipi, L\xc3\xa4\xc3\xa4pp\xc3\xa4 ja \xc3\x96rsi. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Anttila, L\xc3\xa4\xc3\xa4pp\xc3\xa4 ja \xc3\x96rsi jakautuivat vuonna 1738 kahtia, jolloin muodostuivat nykyiset Ali- ja Yli-Anttila, Ali- ja Yli-Kriipii sek\xc3\xa4 Ali- ja Yli-L\xc3\xa4\xc3\xa4pp\xc3\xa4. Taloista kyl\xc3\xa4n alkuper\xc3\xa4isell\xc3\xa4 historiallisella tonttimaalla sijaitsevat edelleen Yli-Ll\xc3\xa4p\xc3\xa4n, Ali-Kriipin ja Yli-Anttilan talot. Vanhan maantien varrella t\xc3\xa4st\xc3\xa4 v\xc3\xa4h\xc3\xa4n l\xc3\xa4nteen ovat Kiion ja Yli-Kriipin talot. Nykyisen maantien varressa tai sit\xc3\xa4 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 hiukan sivummalla ovat Ali-\xc3\x96rsin, Ali-L\xc3\xa4\xc3\xa4p\xc3\xa4n ja Ali-Anttilan talot. _NEWLINE_Ylt\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n ja Saaren kylien rajalla Varesjoen Vareskosken luona toimi vuodesta 1751 aina 1900-luvun loppuvuosikymmeniin alueen mets\xc3\xa4varoja hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4nyt, ensin vesivoimalla, mutta sittemmin 1900-luvulla jo s\xc3\xa4hk\xc3\xb6k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6isen\xc3\xa4 toiminut Varesjoen saha._NEWLINE_Vuosina 1928-1964 Ylt\xc3\xa4kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli toiminnassa Ylt\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n kansakoulu. Vuosina 1928-1950 koulu toimi Yli-Anttilan talossa, ja oma koulurakennus valmistui 1947. Kun Ylt\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n koulu vuonna 1964 lopetettiin, siirtyv\xc3\xa4t Ylt\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n ja Peltolan koulujen oppilaat Komisuon kouluun. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Ylt\xc3\xa4kyl\xc3\xa4n koulussa toimi viel\xc3\xa4 yksivuotinen kansalaiskoulu.'