b'\n_START_ARTICLE_\nValtion Alkoholiliike\n_START_SECTION_\nAlkuvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nKieltolain mukaan valtiolla oli yksinoikeus alkoholin valmistukseen ja maahantuontiin, mutta valtio saattoi luovuttaa oikeuden valvomalleen yhti\xc3\xb6lle. Valtioneuvosto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti, ett\xc3\xa4 valtio laajentaa liiketoimintaansa t\xc3\xa4llekin toimialalle eik\xc3\xa4 turvaudu toimintaa aiemmin harjoittaneisiin yritt\xc3\xa4jiin ja yhti\xc3\xb6ihin. Uuden liiketoiminnan johto annettiin sosiaaliministeri\xc3\xb6n raittiusosastolle, joka oli perustettu toukokuussa 1919._NEWLINE_Valtion Alkoholiliikkeen perustamisella ei ollut sosiaalisia syit\xc3\xa4. Sen avulla ei siis pyritty alkoholin nauttimisesta johtuvien yksil\xc3\xb6llisten ja yhteiskunnallisten haittojen v\xc3\xa4hent\xc3\xa4miseen, vaan sellaisia n\xc3\xa4k\xc3\xb6kohtia varten oli s\xc3\xa4\xc3\xa4detty kieltolaki. Perustamisella ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut varsinaista fiskaalista tarkoitusta eli tavoitetta valtion tulojen lis\xc3\xa4\xc3\xa4miseen, vaikka liikkeen voitto k\xc3\xa4ytettiin valtion menojen kattamiseen. Valtio vain katsoi teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen alkoholin hankkimisen kansalaisten k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n l\xc3\xa4\xc3\xa4kinn\xc3\xa4llisiin, teknisiin ja tieteellisiin tarpeisiin. Samalla valtio pystyi pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n toiminnan v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 hallinnassaan._NEWLINE_Valtiolle s\xc3\xa4\xc3\xa4detty alkoholin valmistus- ja myyntimonopoli eli kieltolaki tuli voimaan 1. kes\xc3\xa4kuuta 1919, jolloin my\xc3\xb6s Valtion Alkoholiliike aloitti toimintansa. Denaturoimatonta alkoholia ja alkoholipitoisia aineita sai myyd\xc3\xa4 valtion varastoista apteekeille, sairaaloille, tieteellisille laitoksille, opetuslaitoksille, yksityisille tieteenharjoittajille ja kemianteollisuuteen, mik\xc3\xa4li ostajalla oli sosiaaliministeri\xc3\xb6n raittiusosaston my\xc3\xb6nt\xc3\xa4m\xc3\xa4 lupa. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n toimista huolehti Valtion Alkoholiliike, jonka johtaja (alkoholiikkeenjohtaja), alkoholikemisti, toimihenkil\xc3\xb6t ja apulaiset olivat sosiaaliministeri\xc3\xb6n raittiusosaston ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isi\xc3\xa4 virkamiehi\xc3\xa4. Koska Alkoholiliikkeen johtaja ja virkamiehet nimitettiin virkaansa vasta 1. kes\xc3\xa4kuuta 1919 eli samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 kuin kieltolaki tuli voimaan ja liikkeen toiminta alkoi, j\xc3\xa4rjestelyt jouduttiin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n kovalla kiireell\xc3\xa4._NEWLINE_Laillisen alkoholin saatavuus oli Alkoholiliikkeen toiminnan alkaessa eritt\xc3\xa4in heikkoa: ainetta oli niin niukasti, ettei sit\xc3\xa4 pystynyt hankkimaan edes laivojen kompasseihin, vaan osa laivoista joutui kellumaan satamissa. Puute tuntui my\xc3\xb6s apteekeissa ja teknisi\xc3\xa4 tehtaissa. Valtion Alkoholiliikkeen ensimm\xc3\xa4inen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 sopimus oli Helsingin Anniskelu Osakeyhti\xc3\xb6n kanssa tehty sopimus, jossa yritys sitoutui toimittamaan v\xc3\xa4kijuomia maan apteekeille kymmenen prosentin provisiopalkkiota vastaan. Ensimm\xc3\xa4inen v\xc3\xa4kijuomaer\xc3\xa4 vastaanotettiin elintarveministeri\xc3\xb6lt\xc3\xa4, ja syksyll\xc3\xa4 1919 saapuivat elintarveministeri\xc3\xb6n tilaamat alkoholijuomat ulkomailta._NEWLINE_Yksityiset alkoholitehtaat oli seisautettu, mink\xc3\xa4 seurauksena syntyneen laillisen alkoholin puutteen ratkaisemiseksi Valtion Alkoholiliike osti 3. kes\xc3\xa4kuuta 1919 Mustasaaren pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n B\xc3\xb6len kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsevan Hiiva- ja Alkoholitehdas Kronanin, jossa alkoholin valmistus alkoi elokuussa. Tehdas tuotti hiivaa, hienospriit\xc3\xa4 ja denaturoitua spriit\xc3\xa4. Sprii eli v\xc3\xa4kiviina on v\xc3\xa4kev\xc3\xa4\xc3\xa4 etyylialkoholia, jossa on mukana hieman vett\xc3\xa4. V\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n tarpeeseen elintarveministeri\xc3\xb6 osti Englannista raakaa perunaspriit\xc3\xa4 eli perunoista valmistettua spriit\xc3\xa4 ja Ruotsista raakaa sulfiittispriit\xc3\xa4, joka on sulfiittiselluloosatehtaan j\xc3\xa4telipe\xc3\xa4st\xc3\xa4 valmistettua alkoholia. V\xc3\xa4kiviinan eri ainesosat voidaan erottaa toisistaan tislaamalla. N\xc3\xa4in saadaan eri astioihin etutipat, hienosprii ja j\xc3\xa4lkitipat. Etutipat sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t aldehydi\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4lkitipat sikuna\xc3\xb6ljy\xc3\xa4 ja sikunavett\xc3\xa4, kun taas hienospriist\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 ainesosat puuttuvat._NEWLINE_Valtiolle taloudellisesti eritt\xc3\xa4in kannattava Kronan kykeni valmistamaan vain yhden kolmasosan Suomen hiiva- ja alkoholitarpeesta, joten valtion hallintaan haluttiin lis\xc3\xa4\xc3\xa4 valmistuskyky\xc3\xa4. Oli joko rakennettava kokonaan uusi tehdas tai ostettava valmis tehdas. Tehtaiden ostosta tehtiin 30. joulukuuta 1919 v\xc3\xa4liaikainen kauppakirja ja j\xc3\xa4\xc3\xa4tiin odottamaan eduskunnan hyv\xc3\xa4ksynt\xc3\xa4\xc3\xa4 kaupalle. Sandviks Spritfabriks Aktiebolag myi valtiolle Helsingiss\xc3\xa4 sijaitsevat jalostamattoman raaka-alkoholin puhdistuskoneet ja absoluuttisen eli vedett\xc3\xb6m\xc3\xa4n alkoholin valmistuslaitteet. Hyvinge Fabriks Aktiebolag myi Nurmij\xc3\xa4rven pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n Hyvink\xc3\xa4\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Rajam\xc3\xa4en rautatieasemaa sijaitsevat hiiva-, raaka-alkoholi-, eetteri- ja etikkatehtaat rakennuksineen, koneineen ja irtaimistoineen. Kauppoihin sis\xc3\xa4ltyi lis\xc3\xa4ksi Matkun ja Rajam\xc3\xa4en tilat sek\xc3\xa4 lohkoja muista tiloista niin, ett\xc3\xa4 valtion haltuun p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi noin tuhat tynnyrinalaa (494 hehtaaria) maata. Eduskunta hyv\xc3\xa4ksyi esityksen valtion tulo- ja menoarvion k\xc3\xa4sittelyn yhteydess\xc3\xa4, ja kauppakirjat allekirjoitettiin 10. maaliskuuta 1920. Samasta omistajasta oli hy\xc3\xb6ty\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 tehtaalle ett\xc3\xa4 maatilalle, sill\xc3\xa4 tehtaan ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4t saivat ostaa kohtuuhintaisia elintarvikkeita ja maatilan karjaa voitiin lis\xc3\xa4t\xc3\xa4, kun niiden rehuksi saatiin tehtaan tuottamaa m\xc3\xa4ski\xc3\xa4. Rajam\xc3\xa4ell\xc3\xa4 sijainnut Alkoholitehdas Keskus sai Valtion Alkoholiliikkeess\xc3\xa4 keskeisen aseman, sill\xc3\xa4 se oli jo ostettaessa Kronaniin verrattuna t\xc3\xa4ydellisempi ja paremmin varusteltu. Sill\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s parempi sijainti ja paremmat mahdollisuudet saada hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 vett\xc3\xa4, joka oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 hiivan valmistuksessa. Tehtaiden ostojen ohella valmistutettiin yksityisiss\xc3\xa4 Lahden ja Viralan hiivatehtaissa valtion laskuun hiivavedest\xc3\xa4 eli hiivan valmistuksessa k\xc3\xa4ytetyst\xc3\xa4 vedest\xc3\xa4 alkoholia._NEWLINE_Yksityisen yhti\xc3\xb6n harjoittama ulkomailta tuodun alkoholin myynti p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin my\xc3\xb6s ottaa Alkoholiliikkeen hoidettavaksi. Tammikuussa 1920 irtisanottiin sopimus Helsingin Anniskelu Osakeyhti\xc3\xb6n kanssa ja perustettiin Valtion Alkoholiliikkeen tuontiosasto, josta k\xc3\xa4ytettiin nimityst\xc3\xa4 Kauppa- ja V\xc3\xa4litysliike. Se aloitti toimintansa toukokuun alussa, ja sen tarpeisiin vuokrattiin konttori-, liike- ja varastotilat Helsingin Anniskelu Osakeyhti\xc3\xb6lt\xc3\xa4 osoitteesta Fredrikinkatu 34._NEWLINE_Vuonna 1919 valtioneuvosto oikeutti apteekkien omistajien yhteisyrityksen Suomen Apteekkarien Osuusliikkeen r.l. tuomaan maahan j\xc3\xa4seniens\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n alkoholipitoisia l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeit\xc3\xa4. Syyskuussa 1920 valtioneuvosto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti, ett\xc3\xa4 Valtion Hiiva- ja Alkoholitehdas Keskuksessa Nurmij\xc3\xa4rven pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 jatkettaisiin alkoholin valmistamista etikaksi ja eetteriksi ja aloitettaisiin alkoholia sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4vien haju-, hius- ja ihovesien, pulituurin ja pintojen k\xc3\xa4sittelyyn tarkoitetun lakan valmistaminen. N\xc3\xa4iden valmistamisessa valtio kilpaili yksityisten yritysten kanssa, sill\xc3\xa4 raittiusosastolta saadun luvan j\xc3\xa4lkeen ne saivat valmistaa laillisesti t\xc3\xa4llaisia tuotteita ja  valtion varastoista ne saivat ostaa alkoholipitoisia aineita. Valtio menestyi t\xc3\xa4llaisessa kilpailussa hyvin.\n_START_SECTION_\nSulfiittisprii\n_START_PARAGRAPH_\nAlkoholipula oli ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana ja sit\xc3\xa4 seuranneina vuosina Suomessa suuri ja my\xc3\xb6s nestem\xc3\xa4isten polttoaineiden puute merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. Asiantilaa parantaakseen hallitus kiinnostui polttoaineeksikin kelpaavan sulfiittispriin valmistuksesta ja alkoi toimia kotimaisen valmistuksen aloittamiseksi. Syksyll\xc3\xa4 1918 senaatti, josta tuli samana vuonna valtioneuvosto, sopi kuuden selluloosayhti\xc3\xb6n kanssa sulfiittispriin valmistamisesta. Sopimukset edellyttiv\xc3\xa4t muutoksia jo vahvistettuun kieltolakiin, mutta eduskunta ei t\xc3\xa4h\xc3\xa4n suostunut. Sopimukset jouduttiin purkamaan, mutta kun yhti\xc3\xb6t olivat jo rakentaneet valmistuslaitteet, valtio joutui korvaamaan niiden kustannukset. Selluloosayhti\xc3\xb6ist\xc3\xa4 Aktiebolaget Tornator oli erityisasemassa, sill\xc3\xa4 valtio omisti sen osakkeista enemmist\xc3\xb6n. Muissa tehtaissa rakennusty\xc3\xb6t keskeytettiin, mutta Tornatorissa ty\xc3\xb6t jatkuivat._NEWLINE_Vuonna 1921 valtio maksoi sulfiittispriitehtaita rakentaneille yrityksille 7\xc2\xa0879\xc2\xa0900 markkaa ja sai koneistot haltuunsa rakennusten j\xc3\xa4\xc3\xa4dess\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6ille. Alkoholiliike sai osan koneistoista, mutta suurempi osa niist\xc3\xa4 annettiin puolustusministeri\xc3\xb6n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Se alkoi suunnitella sulfiittispriin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 polttoaineena puolustuslaitoksen moottoreissa, ja Alkoholiliike selvitteli aineen siviilik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4, mutta molemmat joutuivat toteamaan hankkeen olevan taloudellisesti kannattamaton. Sulfiittispriit\xc3\xa4 ei kannattanut k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 polttoaineena vaan vain muunlaisiin teknisiin tarkoituksiin._NEWLINE_Valtio osti rakenteilla olleen Tainionkoskella sijaitsevan sulfiittispriitehtaan Aktiebolaget Tornatorilta. Yhti\xc3\xb6 sitoutui rakentamaan tehtaan valmiiksi valtion laskuun ja vuokraamaan maa-alueen. Tehtaassa valmistettiin sulfiittiselluloosatehtaan j\xc3\xa4telipe\xc3\xa4st\xc3\xa4 hiivaa ja alkoholia. Sulfiittisprii oli bensiinin kanssa hinnaltaan kilpailukykyist\xc3\xa4 silloin, kun valuuttakurssit tekiv\xc3\xa4t tuontipolttoaineesta kallista. L\xc3\xa4\xc3\xa4kinn\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sulfiittispriit\xc3\xa4 ei n\xc3\xa4ihin aikoihin k\xc3\xa4ytetty miss\xc3\xa4\xc3\xa4n maassa, vaikka asiaa ainakin Ruotsissa selviteltiin. Sulfiittispriin markkinat olivat muutenkin rajalliset, koska leivinhiivaa valmistettaessa saatiin sivutuotteena v\xc3\xa4kiviinaa l\xc3\xa4hes yht\xc3\xa4 halvalla. Kolmas alkoholin valmistustapa oli sen tekeminen sahajauhoista, mutta menetelm\xc3\xa4t olivat viel\xc3\xa4 kokeiluasteella ja hinta oli siten arvelujen varassa.\n_START_SECTION_\nDenaturointi\n_START_PARAGRAPH_\nAlkoholi myytiin v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6sten v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4miseksi denaturoituna, kun se oli teknisesti mahdollista. Denaturointiprosessissa alkoholiin sekoitettiin jotain pahanhajuista tai pahanmakuista ainetta, kuten kolokvinttiekstraktia, metanolia, t\xc3\xa4rp\xc3\xa4tti\xc3\xa4 tai j\xc3\xa4\xc3\xa4etikkaa. Poltto-, valaistus- tai puhdistusaineeksi tarkoitettuun alkoholiin lis\xc3\xa4ttiin tavallisesti pyridiini\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4kev\xc3\xa4\xc3\xa4 metanolia. Denaturoidunkin alkoholin ostoon Alkoholiliikkeest\xc3\xa4 tarvittiin lupa, mutta t\xc3\xa4llaisen luvan saattoi saada vaikkapa kunnan- tai kaupunginvaltuuston p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksell\xc3\xa4 esimerkiksi v\xc3\xa4hitt\xc3\xa4iskauppias. Yksityishenkil\xc3\xb6iden poltto- ja valaistustarkoitukseen hankkiman denaturoidun alkoholin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 juovutusaineena tapahtui joillakin paikkakunnilla, mutta se ei ollut kovin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 ongelma, sill\xc3\xa4 muuta alkoholia oli verraten helppo hankkia salakaupasta.\n_START_SECTION_\nHiiva ja muut tuotteet\n_START_PARAGRAPH_\nVuoteen 1924 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olleella hiivan valmistusmenetelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tuotettiin suunnilleen yht\xc3\xa4 paljon hiivaa ja alkoholia. Niiden yhteinen saanto oli noin 40\xc2\xa0% raaka-ainem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4. Syksyll\xc3\xa4 1923 Rajam\xc3\xa4en tehtaille ostettiin Tanskasta uusi, patentoitu hiivan valmistusmenetelm\xc3\xa4, joka vastasi sek\xc3\xa4 tuotteen laadun ett\xc3\xa4 kustannusten puolesta odotuksia. Menetelm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 saatiin alkoholia vain noin yksi prosentti tuotoksesta ja sit\xc3\xa4kin vain em\xc3\xa4hiivan valmistuksen yhteydess\xc3\xa4. Tuotteiden kokonaissaanto oli nyt 75,5\xc2\xa0% raaka-ainem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4._NEWLINE_My\xc3\xb6s yksityiset hiivatehtaat paransivat samoihin aikoihin valmistusmenetelmi\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 aiheutti hiivateollisuuteen ankaran kilpailutilanteen, joka kiristyi entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun kolmas yksityinen hiivatehdas, W. Rosenlew & C:o AB, aloitti Porissa hiivan valmistuksen sulfiittij\xc3\xa4telipe\xc3\xa4st\xc3\xa4. Kilpailutilanne ja raaka-aineiden hintojen lasku johtivat hiivankin hinnan laskuun. Alkoliliikkeen tehdas Kronanin toiminta lopetettiin 1926 ja liike keskitti hiivan valmistuksen ainoastaan Rajam\xc3\xa4en tehtaille, jolloin hiivan hintaa voitiin laskea suuremman valmistusm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n ansiosta._NEWLINE_Vuonna 1930 kilpailu hiivateollisuudessa oli niin ankaraa, ett\xc3\xa4 kaksi yksityist\xc3\xa4 hiivatehdasta toimi tappiolla. Tilanteen parantamiseksi kaikki maan hiivantuottajat muodostivat Suomen Hiivatehtaitten Myyntiyhdistyksen ja tuottajien sallitut myyntiosuudet laskettiin vuoden 1930 myynnin perusteella. Vuonna 1931 Alkoholiliikkeen osuus oli 56,25\xc2\xa0% ja yksityisten tuottajien osuudet 16,14\xc2\xa0%, 13,81\xc2\xa0% ja 13,80\xc2\xa0%. Valtion Alkoholiliikkeen lopettaessa 1932 toimintansa sen myyntiosuus siirrettiin OY Alkoholiliike AB:lle, josta tuli my\xc3\xb6s myyntiyhdistyksen j\xc3\xa4sen._NEWLINE_Valtion Alkoholiliike tuotti my\xc3\xb6s etikkaa, eetteri\xc3\xa4 ja kosmeettisia aineita, joskin eetterin valmistus lopetettiin 1925, ja se siirtyi puolustusministeri\xc3\xb6lle, kun valtion ruutitehtaan yhteyteen valmistui eetteritehdas. Vuosina 1921\xe2\x80\x931932 Alkoholiliike tuotti yhteens\xc3\xa4 795\xc2\xa0028 litraa etikkaa, 11\xc2\xa0567 kilogrammaa eetteri\xc3\xa4 ja 38\xc2\xa0318\xc2\xa0787 markan arvosta teknokemiallisia tuotteita.\n_START_SECTION_\nLiikkeen oikeudellinen asema\n_START_PARAGRAPH_\nAluksi Alkoholiliikkeen johto ja sosiaaliministeri\xc3\xb6n raittiusosasto olivat hyvin l\xc3\xa4heisi\xc3\xa4 toimijoita. Raittiusosastossa ty\xc3\xb6skenteliv\xc3\xa4t ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isin\xc3\xa4 virkamiehin\xc3\xa4 alkoholiliikkeenjohtaja, alkoholikemisti ja tarpeellinen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 muita toimihenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja apulaisia. Alkoholiliikkeen johtaja siis johti alkoholiliikett\xc3\xa4 ja valvoi alkoholin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 apunaan alkoholink\xc3\xa4yt\xc3\xb6n tarkastajat, joita oli aluksi kaksi ja my\xc3\xb6hemmin nelj\xc3\xa4. Muun henkil\xc3\xb6kunnan palkkaamisessa noudatettiin liiketoiminnan tarpeita. Alkoholiliikkeen johtaja ty\xc3\xb6skenteli Helsingiss\xc3\xa4, ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 auttoivat paikalliset tehtaanjohtajat sek\xc3\xa4 kauppa- ja v\xc3\xa4litysliikkeen johtaja. Rutiiniasiat ratkaisi Alkoholiliikkeen johtaja yksin, mutta t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t ja periaatteelliset asiat p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin sosiaaliministeri\xc3\xb6ss\xc3\xa4 johtajan tai jonkun muun virkamiehen esittelyst\xc3\xa4 tai valtioneuvostossa. Raittiusosaston ja Alkoholiliikkeen puhevaltaa virastoissa ja tuomioistuimissa valvoi osastosihteeri. Raittiusosaston hallinnollisia menoja ja Alkoholiliikkeen raha-asioita hoiti osaston itsen\xc3\xa4inen tililaitos eli viraston laskentatoimen toimielin._NEWLINE_Toimintavuosi 1921 oli viimeinen, jolloin apteekkari, alkoholiliikkeenjohtaja I. R. Lindqvist hoiti ja vastasi liikkeest\xc3\xa4 yksin ilman johtokuntaa. Vuoden 1922 alussa aloitti toimintansa johtokunta, joka vastasi Valtion Alkoholiliikkeen johdosta ja valvonnasta. Johtokunnan puheenjohtajana toimi sosiaaliministeri\xc3\xb6n raittiusosaston osastop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6, varapuheenjohtajana alkoholiliikkeen toimitusjohtaja Lindqvist sek\xc3\xa4 j\xc3\xa4senin\xc3\xa4 kolme teollisuuteen ja liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n perehtynytt\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Johtokunta teki ehdotuksen liikkeen menoarvioksi ja, kun alkoholiliikkeen johtaja vapautettiin alkoholink\xc3\xa4yt\xc3\xb6n valvonnasta, h\xc3\xa4nen asemansa oli verrattavissa yksityisen osakeyhti\xc3\xb6n toimitusjohtajaan.\n_START_SECTION_\nAlkoholin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n valvonta\n_START_PARAGRAPH_\nValtion Alkoholiliikkeen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s sen myym\xc3\xa4n alkoholin ja alkoholipitoisten aineiden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n valvonta. Valvonnan suunnittelu ja k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n j\xc3\xa4rjestelyt olivat ty\xc3\xb6l\xc3\xa4s teht\xc3\xa4v\xc3\xa4, koska piti laatia ohjeet, kiertokirjeet ja kirjanpitokirjat sek\xc3\xa4 tarkastaa nelj\xc3\xa4nnesvuosi-ilmoitukset ja suorittaa tarkastukset. Suurit\xc3\xb6ist\xc3\xa4 ja tarkkuutta vaativaa oli my\xc3\xb6s alkoholin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6lupa-anomusten k\xc3\xa4sittely ja lupien my\xc3\xb6nt\xc3\xa4minen. Vuosina 1919 ja 1920 my\xc3\xb6nnettiin 470 niin kutsuttua yleislupaa tehtaille ja laitoksille alkoholin hankintaa ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 varten. Alkoholia myytiin n\xc3\xa4in\xc3\xa4 vuosina 85 eri ammattia varten ja alkoholipitoisten esanssien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 sallittiin 223 liikkeelle. Denaturoituja alkoholilajeja valmistettiin kymment\xc3\xa4 erilaista tyyppi\xc3\xa4. Teknisiin, tieteellisiin ja opetustarkoituksiin myytiin 1920 yhteens\xc3\xa4 162\xc2\xa0320 litraa alkoholia._NEWLINE_Joulukuussa 1920 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4tyss\xc3\xa4 kertomuksessa Valtion Alkoholiliikkeen toiminnasta liikkeen toimitusjohtaja I. R. Lindqvist kirjoitti muun muassa Kumminkin pit\xc3\xa4isi jokaiselle asioita harkitsevalle ihmiselle olla p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n selv\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 alkoholin valmistus, tuonti ja myynti t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maassa pysyv\xc3\xa4t aina valtion monopolina._NEWLINE_Valtion Alkoholiliikkeell\xc3\xa4 oli oikeus myyd\xc3\xa4 alkoholia apteekeille l\xc3\xa4\xc3\xa4kinn\xc3\xa4llisiin tarpeisiin ilman sosiaaliministeri\xc3\xb6n raittiusosastolta saatua yleislupaa. Muiden ostajien t\xc3\xa4ytyi t\xc3\xa4llainen lupa hankkia. Yleislupa voitiin my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 vain sairaalalle, tieteelliselle laitokselle, opetuslaitokselle, yksitt\xc3\xa4iselle tieteenharjoittajalle tai tekniselle laitokselle, jossa alkoholia k\xc3\xa4ytettiin muiden tuotteiden valmistamiseen tai puhdistus-, poltto- tai kuivausaineena. Lupa-anomuksessa oli selvitett\xc3\xa4v\xc3\xa4 alkoholin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoitus, vuosittaisen tarpeen suuruusluokka, k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 vastaavan henkil\xc3\xb6n nimi ja muut mahdolliset asiaan vaikuttavat seikat. Yleislupa oli voimassa toistaiseksi, ja sen haltija sai tilata haluamansa aineet Alkoholiliikkeelt\xc3\xa4. Siell\xc3\xa4 alkoholink\xc3\xa4yt\xc3\xb6n tarkastaja tutki tilauksen ja ratkaisi, mit\xc3\xa4 tuotelajia tilaaja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 tarvitsi, ellei sit\xc3\xa4 ollut luvassa mainittu tai raittiusosasto ollut antanut yleisohjetta juuri siit\xc3\xa4 tapauksesta. Alkoholink\xc3\xa4yt\xc3\xb6n tarkastaja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si my\xc3\xb6s myyt\xc3\xa4v\xc3\xa4n alkoholin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n. Jos tilaus hyv\xc3\xa4ksyttiin, toimitti Alkoholiliike aineen tilaajalle tai ilmoitti t\xc3\xa4lle tilauksen hylk\xc3\xa4\xc3\xa4misest\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUudistettu kieltolaki\n_START_PARAGRAPH_\nJo vuoden 1920 valtiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4 tehtiin eduskuntaesitys kieltolain muuttamiseksi. Asiaa k\xc3\xa4siteltiin talousvaliokunnassa, ja sen j\xc3\xa4lkeen my\xc3\xb6s hallitus katsoi, ett\xc3\xa4 kieltolaista saatujen kokemusten perusteella lain toimeenpanon ja lain noudattamisen valvonnan kannalta oli v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 muuttaa ja t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4\xc3\xa4 kieltolakia. Valtioneuvosto asetti asiaa valmistelemaan komitean, jonka mietinn\xc3\xb6n perusteella hallitus antoi esityksens\xc3\xa4 eduskunnalle._NEWLINE_Kes\xc3\xa4kuun alussa 1922 voimaan tulleen uudistetun kieltolain mukaan alkoholin valmistus ja alkoholipitoisten aineiden maahantuonti oli edelleen valtion yksinoikeus. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n oikeuden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 oli luovutettu Valtion Alkoholiliikkeelle. Se puolestaan myi tuotteet apteekeille, sairaaloille ynn\xc3\xa4 muille valtioneuvostolta luvan saaneille laitoksille. Apteekeilla oli lupa myyd\xc3\xa4 alkoholipitoisia aineita l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin joka kerta erikseen antamasta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4yksest\xc3\xa4. Denaturoidun alkoholin valmistuksesta, maahantuonnista ja myynnist\xc3\xa4 oli s\xc3\xa4\xc3\xa4detty eri laki._NEWLINE_Apteekkien asiakkailleen myym\xc3\xa4 alkoholi oli hyvin kallista, sill\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin kirjoittama resepti maksoi 20\xe2\x80\x9350 markkaa ja apteekin voittomarginaali oli suuri. Lis\xc3\xa4ksi Valtion Alkoholiliikkeen t\xc3\xa4ytyi Suomen ja Ranskan v\xc3\xa4lisen kauppasopimuksen perusteella ostaa kaikki konjakit ja viinit Ranskasta, jossa v\xc3\xa4\xc3\xa4rent\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6n ryp\xc3\xa4leviini ja siit\xc3\xa4 tislatut tuotteet olivat laadukkaita mutta kalliita. Vain alkoholilajit, joita Ranskasta ei ollut saatavilla, oli lupa hankkia muista maista. My\xc3\xb6s aineista kannetut tullimaksut olivat korkeita niin, ett\xc3\xa4 esimerkiksi tynnyriss\xc3\xa4 maahantuodusta konjakista t\xc3\xa4ytyi maksaa tullia 31,75 markkaa litralta. N\xc3\xa4in vain varakkaat suomalaiset pystyiv\xc3\xa4t ostamaan l\xc3\xa4\xc3\xa4kin\xc3\xa4llisiin tarkoituksiin tarvitsemansa alkoholin apteekeista muiden joutuessa turvautumaan salakuljettajiin ja viinakauppiaisiin. Toisaalta n\xc3\xa4iden konjakkina myym\xc3\xa4 neste oli vain viinaa, johon oli lis\xc3\xa4tty esansseja ja poltetusta sokerista saatavaa sokeriv\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Joidenkin alkoholilaatujen myynti apteekeista oli kielletty\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xb6hallitus katsoi lausunnossaan, ettei arrakki, rommi, punssi, vermutti ja angostura bitter ole l\xc3\xa4\xc3\xa4keainetta, vaikka asiakkaat olisivat halunneet niit\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4kkeen\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Salakuljettajilta ja luvattomilta alkoholikauppiailta takavarikoitujen ja valtiolle menetetyksi tuomittujen alkoholipitoisten aineiden vastaanotto oli Alkoholiliikkeen kauppa- ja v\xc3\xa4litysliikkeen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4. Tullikamarien ja poliisilaitosten oli l\xc3\xa4hetett\xc3\xa4v\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 aineet valtion varastoon, sill\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 ei saanut myyd\xc3\xa4 huutokaupoissa kuten muita menetetyksi julistettuja tavaroita. Takavarikoitu alkoholi ty\xc3\xb6llisti Valtion Alkoholiliikett\xc3\xa4 sen omasta mielest\xc3\xa4 kohtuuttomasti. Takavarikoidut tuotteet l\xc3\xa4hetettiin liikkeeseen kaikenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isiss\xc3\xa4 kanistereissa, pulloissa ynn\xc3\xa4 muissa kuljetusastioissa, joita yhdess\xc3\xa4 l\xc3\xa4hetyksess\xc3\xa4 saattoi olla tuhansia. Jokainen astiallinen t\xc3\xa4ytyi liikkeess\xc3\xa4 mitata, tarkastaa ja arvioida. Lis\xc3\xa4ongelmana oli kutakin takavarikkoa koskevat osoitelaput, jotka saattoivat pudota pois. Hankaluuksia tuotti my\xc3\xb6s l\xc3\xa4hetyspaikalla ja vastaanottopaikalla tehtyjen mittausten eroavuudet, sill\xc3\xa4 mittaustavat ja mittausl\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilat vaikuttivat tuloksiin. Eik\xc3\xa4 astioiden vuotaminen ja s\xc3\xa4rkyminenk\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut harvinaista. Alkoholiliikkeen oli maksettava takavarikontekij\xc3\xa4lle valtiolle menetetyksi tuomitusta juomasta korvaus alkoholiprosentin mukaan ja kustannettava aineen tislaus alkoholitehdas Keskuksessa sek\xc3\xa4 kuljetus eri paikkojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. N\xc3\xa4in t\xc3\xa4llaisen alkoholin hinta muodostui paljon kalliimmaksi verrattuna omissa tehtaissa valmistettuun spriihin.\n_START_SECTION_\nValtion liikeyritysten hoito\n_START_PARAGRAPH_\nAlkoholiliikkeen toiminnan alkaessa valtionhallinnossa katsottiin, ett\xc3\xa4 seuraavaa kalenterivuotta varten vuosirahas\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6n varattu liikep\xc3\xa4\xc3\xa4oma oli valtiorahastosta annettua lainaa. Liikkeen vuosivoitosta oli maksettava ensiksi sosiaaliministeri\xc3\xb6n raittiusosaston virkamiesten ja toimihenkil\xc3\xb6iden palkat ja menoarviossa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tyt toimintamenot, ja sill\xc3\xa4 rahalla, joka voitosta j\xc3\xa4i j\xc3\xa4ljelle, oli lyhennett\xc3\xa4v\xc3\xa4 valtiorahastosta saatua lainaa. Jos vuosivoitosta j\xc3\xa4i n\xc3\xa4iden maksujen j\xc3\xa4lkeen jotakin j\xc3\xa4ljelle, niin loppuraha siirrettiin suostuntarahastoon._NEWLINE_Valtion Alkoholiliikkeen aloittaessa 1919 toimintansa ei sill\xc3\xa4 ollut mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista menoarviota ja seuraavaksi vuodeksi se sai nettobudjetin, jossa esitettiin vain kunkin toiminta-alan tulojen ja menojen nettoerotus. Vuodesta 1921 liikkeen toiminta pakotettiin sopeutumaan bruttobudjettiin, jossa tulot ja menot esitettiin bruttom\xc3\xa4\xc3\xa4rin. Liikeyrityksen oli kuitenkin vaikea ennakoida toimintaansa vuodeksi etuk\xc3\xa4teen, jotta se voisi noudattaa yksityiskohtaista tulo- ja menoarviota. Esimerkiksi Alkoholitehdas Keskuksen, jonka nimeksi my\xc3\xb6hemmin tuli Rajam\xc3\xa4en Tehtaat, vuoden 1921 liikevaihdoksi laskettiin budjettia laadittaessa 18 miljoonaa markkaa, mutta toteutunut liikevaihto oli 36 miljoonaa markkaa. Osittain harhaan menneit\xc3\xa4 laskelmia voitiin korjata valtion lis\xc3\xa4budjeteissa, mutta niiden vahvistaminen vei aikaa, ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4rahat saattoivat sittenkin olla riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4._NEWLINE_Liikkeen johto ei halunnut olla riippuvainen virastojen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n luodusta menos\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6st\xc3\xa4, vaan halusi vapaammat s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t saavuttaa valtion budjetissa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty valtiolle tuloutettava voitto. Menos\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6 muun muassa rajoitti liiketoiminnan kasvaessa tarvittavien uusien ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden palkkaamista, koska ennalta p\xc3\xa4\xc3\xa4tetty\xc3\xa4 kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4 palkkausm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4rahaa ei saanut ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ilman eduskunnan suostumusta. Sosiaaliministeri\xc3\xb6n raittiusosastolla oli omien hallintomenojen ja Alkoholiliikkeeseen kuuluvien tehtaiden, liikkeiden ja maatilojen rahank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 ja omaisuuden hoitoa varten itsen\xc3\xa4inen tililaitos. Siell\xc3\xa4 asioita hoiti kamreeri ja tarpeellinen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 virkailijoita. Kamreeri laati Alkoholiliikkeen tulo- ja menoarvioehdotuksen ja esitteli sen valtioneuvostolle. Koska kamreeri ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 tiennyt tulo- ja menoarvioon otetavien summien tarkoituksenmukaisuutta, toimitusjohtaja halusi tililaitoksen siirrett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi Alkoholiliikkeen hoitoon ja sen johtokunnan valvottavaksi. Kamreerin teht\xc3\xa4viin kuului my\xc3\xb6s Alkoholiliikkeen tilien tarkastus._NEWLINE_Eduskunta kehotti 1923 hallitusta valmistamaan esityksen laiksi, jossa s\xc3\xa4\xc3\xa4dett\xc3\xa4isiin valtion tuloa tuottavan omaisuuden ja valtion liikeyritysten hoidosta. Hallituksen mielest\xc3\xa4 yhteen lakiin oli liian vaikeaa sovittaa noin laajaa asiakokonaisuutta, joten se laati lakiehdotuksen vain valtion liikeyritysten hoidosta. Ehdotuksessa k\xc3\xa4ytettiin esikuvana osakeyhti\xc3\xb6lakia, mutta siit\xc3\xa4 poikettiin siten, ett\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6kokouksen sijasta valtaa valtion liikeyrityksess\xc3\xa4 tulisi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n johtokunta valtioneuvoston ja asiaa hoitavan ministeri\xc3\xb6n valvonnan alaisena. Hallitus ehdotti, ett\xc3\xa4 valtion tulo- ja menoarvioon otettaisiin vain se summa, jonka eduskunta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 siirrett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi yrityksen voitosta valtionvaroihin, ja eduskunnan my\xc3\xb6nt\xc3\xa4m\xc3\xa4t m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4rahat yrityksen tarpeisiin. N\xc3\xa4in yritykset eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 olisi valtion yleisen tili- ja revisionilaitoksen alaisia. Lakiehdotuksessa yrityksille sallittiin my\xc3\xb6s yksityisen luoton k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 liiketoimintaa varten. Eduskunnalla olisi oikeus m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 yrityksi\xc3\xa4 uusi laki koskisi. Hallitus ei suositellut esimerkiksi valtion rautateiden ottamista lain piiriin, vaan se ehdotti, ett\xc3\xa4 vain Valtion Alkoholiliike maatiloineen ja tehtaineen sek\xc3\xa4 valtion rikkihappo- ja superfosfaattitehtaat siirrett\xc3\xa4isiin uuden lain alaisiksi. Eduskunta l\xc3\xa4hetti hallituksen esityksen valtiovarainvaliokuntaan, mutta se ei ehtinyt antaa mietint\xc3\xb6\xc3\xa4 asiasta, joten asia raukesi._NEWLINE_Hallitus antoi 1924 eduskunnalle uuden esityksen, joka poikkesi edellisest\xc3\xa4 vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4p\xc3\xa4t\xc3\xb6isten muodollisten korjausten osalta. Eduskunta l\xc3\xa4hetti esityksen valtiovarainvaliokuntaan, mutta se ei ehtinyt antaa mietint\xc3\xb6\xc3\xa4 asiasta. Vuoden 1924 budjetissa laajennuskustannuksia varten otettiin kiinte\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4raha ja kunnossapito-, korjaus- ja kalustokustannuksia varten arviom\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4raha. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 helpotti melkoisesti liikkeen toimintaa._NEWLINE_Jo 1922 Alkoholiliikkeen johtokunta anoi valtioneuvostolta, ett\xc3\xa4 perustettaisiin osakeyhti\xc3\xb6, jonka osakkeet omistaisi valtio paitsi niit\xc3\xa4 kahta osaketta, joilla osakeyhti\xc3\xb6lain mukaan tuli olla muut omistajat. Valtioneuvosto torjui ehdotuksen ja totesi asian edellytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n lakiehdotuksen tekoa eduskunnalle. Kun ehdotukset yhti\xc3\xb6sopimukseksi ja yhti\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestykseksi oli laadittu, valtioneuvosto teki esityksen eduskunnalle, joka kuitenkin hylk\xc3\xa4si sen. Vuonna 1923 valtioneuvosto teki uuden esityksen eduskunnalle, mutta v\xc3\xa4kijuomayhti\xc3\xb6n muodostamisen osakeyhti\xc3\xb6ksi mahdollisti vasta 1932 voimaan tullut laki v\xc3\xa4kijuomista. Sit\xc3\xa4 lakia ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 sovellettu Valtion Alkoholiliikkeeseen, vaan perustettiin uusi yhti\xc3\xb6 Oy Alkoholiliike Ab._NEWLINE_Varhaisin vaihe julkisen liiketoiminnan j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4misess\xc3\xa4 Suomessa oli virastomainen liiketoiminta, jolle oli ominaista s\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 vahvistettu organisaatio ja valtion tulo- ja menoarvioon sidottu toiminta. Esimerkkej\xc3\xa4 t\xc3\xa4st\xc3\xa4 toimintamuodosta olivat muun muassa valtionrautatiet sek\xc3\xa4 posti- ja lenn\xc3\xa4tinlaitos. Toinen yritysmuoto oli valtion teollisuuslaitokset, joita varten s\xc3\xa4\xc3\xa4detyss\xc3\xa4 laissa (162/1931) osakeyhti\xc3\xb6lain s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 pidettiin esikuvana. Muita valtion liiketoiminnan muotoja olivat tulo- ja menoarvion ulkopuoliset rahastot (kuten valtion viljavarasto) ja budjetin ulkopuolella olevat valtion laitokset (kuten Postis\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankki). Viides julkisen liiketoiminnan muoto on valtioenemmist\xc3\xb6inen osakeyhti\xc3\xb6, joka on itsen\xc3\xa4inen oikeushenkil\xc3\xb6 ja noudattaa yleist\xc3\xa4 osakeyhti\xc3\xb6lakia. Ensimm\xc3\xa4inen osakeyhti\xc3\xb6, josta valtio hankki osake-enemmist\xc3\xb6n, oli 1918 ostettu Ab. W. Gutzeit & Co.\n_START_SECTION_\nRaaka-aineen hankinta\n_START_PARAGRAPH_\nAlkoholiteollisuus lis\xc3\xa4si osaltaan suomalaisten maataloustuotteiden menekki\xc3\xa4. Hiiva-, v\xc3\xa4kiviina- ja sulfiittispriitehtaissa k\xc3\xa4ytetyist\xc3\xa4 raaka-aineista oli viisivuotiskaudella 1927\xe2\x80\x931931 suomalaisen osuus 57\xc2\xa0% ja tuontiraaka-aineen osuus 43\xc2\xa0%. T\xc3\xa4n\xc3\xa4 ajanjaksona k\xc3\xa4ytettiin ulkomaista maissia 3\xc2\xa0161\xc2\xa0117 kilogrammaa, koska suomalaista tuotantoa ei ollut. Perunajauhot olivat l\xc3\xa4hes kokonaan tuontitavaraa, sill\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 tuotiin 615\xc2\xa0625\xc2\xa0kg, kun taas suomalaisten osuus oli 7\xc2\xa0350 kg. Maltaita, ituja ja itusekoituksia tuotiin 1\xc2\xa0948\xc2\xa0329\xc2\xa0kg ja Suomesta ostettiin 180\xc2\xa0107\xc2\xa0kg. Alkuper\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n ulkomaisia kemikaaleja k\xc3\xa4ytettiin 301\xc2\xa0574\xc2\xa0kg ja suomalaisia 99\xc2\xa0085\xc2\xa0kg. Viljasta suurempi osa oli suomalaista, sill\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 ostettiin 2\xc2\xa0634\xc2\xa0010\xc2\xa0kg, kun tuontiviljan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli 1\xc2\xa0835\xc2\xa0330 kg. Viljana k\xc3\xa4ytettiin kauraa, ohraa, ruista ja vehn\xc3\xa4\xc3\xa4. Suomalaista melassia k\xc3\xa4ytettiin 5\xc2\xa0740\xc2\xa0711\xc2\xa0kg, kun samalla viisivuotiskaudella hankittiin sit\xc3\xa4 ulkomailta 637\xc2\xa0915\xc2\xa0kg._NEWLINE_Sulfiittispriin valmistuksessa tarvittiin raaka-aineina ja puolivalmisteina ammoniumsulfaattia, j\xc3\xa4telipe\xc3\xa4\xc3\xa4, kalkkia, kalsiumsoodaa sek\xc3\xa4 superfosfaattia ja niit\xc3\xa4 kaikkia pystyttiin hankkimaan Suomesta._NEWLINE_Kansantaloudellisesti ajatellen l\xc3\xa4\xc3\xa4kinn\xc3\xa4llisiin, teknisiin ja tieteellisiin tarkoituksiin valmistettu alkoholi, siihen tarvittava viljam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 siihen sidottu p\xc3\xa4\xc3\xa4oma ja ty\xc3\xb6voima oli k\xc3\xa4ytetty hy\xc3\xb6dyllisesti. Kun alkoholia valmistetaan p\xc3\xa4ihteeksi, on otettava laskelmiin yksil\xc3\xb6lliset ja yhteiskunnalliset haitat arvioitaessa sen taloudellista merkityst\xc3\xa4. Alkoholiliikkeen valmistamasta alkoholista l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 l\xc3\xa4\xc3\xa4kealkoholia k\xc3\xa4ytettiin jonkin verran p\xc3\xa4ihdytystarkoituksiin, mutta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t olivat todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti pieni\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVaikutukset valtion talouteen\n_START_PARAGRAPH_\nValtio ei yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4nyt alkoholin valmistusta saadakseen siit\xc3\xa4 tuloja, eik\xc3\xa4 se kuulunut varsinaisesti valtion taloudenhoitoon. Liike tuotti kuitenkin voittoa ja kartutti valtiontaloutta 1919\xe2\x80\x931932 yhteens\xc3\xa4 340\xc2\xa0649\xc2\xa0567 markkaa ja maksoi lis\xc3\xa4ksi tullia noin 54\xc2\xa0800\xc2\xa0000 markkaa. Keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen vuotuinen tulo valtiolle oli 23,94 miljoonaa markkaa, joka oli 0,9 prosenttia valtion kaikista tuloista. Nettotulojen ja tullitulojen keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen vuotuinen summa oli 39\xc2\xa0393\xc2\xa0000 markkaa._NEWLINE_Siihen miksi valtio ryhtyi itse hankkimaan alkoholia lailliseen kulutukseen kieltolain aikana, oli kaksi keskeist\xc3\xa4 syyt\xc3\xa4. Ensiksikin valtio saattoi n\xc3\xa4in paremmin valvoa alkoholin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4, ja toiseksi se sai mahdollisen voiton itselleen. Lis\xc3\xa4ksi t\xc3\xa4llainen tuotanto ei vaihdellut paljoakaan tuotteiden laadun ja m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n suhteen, kysynt\xc3\xa4 ja menekki oli tasaisen varmaa, teknisesti toiminta oli vakaata ja taloudellisten suhdanteiden vaihtelu v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4._NEWLINE_Alkoholituotannon siirt\xc3\xa4minen valtion monopoliksi tapahtui melko kivuttomasti, sill\xc3\xa4 maan alkoholiteollisuus oli silloin lamassa. Hankalinta asiassa oli toisaalta se, ett\xc3\xa4 koko juuri itsen\xc3\xa4istynyt valtakunta oli silloin uudelleenj\xc3\xa4rjestelyn alaisena.'