b'\n_START_ARTICLE_\nKolmas afgaanisota\n_START_SECTION_\nTausta\n_START_PARAGRAPH_\nAfganistanin emiiri Aman Allah Khan oli noussut valtaan set\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Nasr Allah Khanin kustannuksella. Konservatiivisesta ja ulkomaalaisvastaisesta sed\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n poiketen Aman Allah oli yksi Afganistanin modernistisen siiven johtohahmoista. Aman Allah halusi nostaa Afganistanin t\xc3\xa4ysivaltaiseksi kansakunnaksi ja nykyaikaistaa sen yhteiskunnan. H\xc3\xa4n kannatti my\xc3\xb6s kovaa linjaa brittej\xc3\xa4 vastaan, jotka olivat toisen afgaanisodan aikana asettaneet rajoituksia Afganistanin ulkopolitiikalle. Brittien vastustaminen toi muuten uudistuksia ajaneelle emiirille kannatusta my\xc3\xb6s maan konservatiivisissa piireiss\xc3\xa4. Afgaanit vaativat rajoitusten poistamista, mutta Intian brittil\xc3\xa4iset virkamiehet eiv\xc3\xa4t olleet valmiita muutosten tekemiseen, eik\xc3\xa4 afgaanien uhkauksia otettu vakavasti. Aman Allah oli kuitenkin valmis jopa sotaan ja kolmas afgaanisota alkoi 6. toukokuuta 1919._NEWLINE_Aman Allahin hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tess\xc3\xa4 Intiaan ensimm\xc3\xa4inen maailmansota oli juuri tullut p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseens\xc3\xa4. Sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisen takia Afganistan ei voinut odottaa tukea esimerkiksi Saksata tai Osmaneilta brittej\xc3\xa4 vastaan, mutta toisaalta brittien taistelukyky ja tahto olivat heikentynet maailmansodan takia merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Yleinen mielipide Britanniassa oli sodan vastainen ja Intiassa puolestaan kasvoi kansallismielinen liike. N\xc3\xa4in heikentyneit\xc3\xa4 resursseja s\xc3\xb6iv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s sodan h\xc3\xa4vinneilt\xc3\xa4 osapuolilta vallattujen suurien alueiden hallinnon j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4minen. Aman Allah saattoi omalta osaltaan tukeutua suureen kansansuosioon, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 tuki imperialismin vastaiset bol\xc5\xa1evikit, jotka olivat ottaneet vallan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSota\n_START_PARAGRAPH_\nHy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t afgaanit eteniv\xc3\xa4t Indusjoen laaksoa kohti kulkeviin soliin, joitta pitkin britit olivat aiemmin edenneet p\xc3\xa4invastaiseen suuntaan aikaisempien afgaanisotien aikana. Afgaanien joukkoihin liittyi la\xc5\xa1kar-joukkoja rajan molemmin puolin, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi osa brittien puolisotilaallisista rajajoukoista asettui hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4jien puolelle. Afgaanien vaatimaton armeija ei t\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta muodostanut suurta uhkaa Intialle. Brittil\xc3\xa4is-intialainen armeija oli huonossa kunnossa maailmansodan runtelemana, mutta se tyytyi puolustamaan alueitaan ja sy\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n hitaasti hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4jien pieni\xc3\xa4 resursseja. Afgaanien ainoat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t saavutukset tehtiin Kurramin laaksossa, jossa kenraali Muhammad Nadir Khanin joukot olivat miltei vallata Thalin linnoituksen. Britit vastasivat tuomalla taistelukent\xc3\xa4lle maailmansodan aikana kehittyneen uuden aselajin, ilmavoimat. Brittien koneet pommittivat muun muassa Jalalabadia ja Kabulia heikent\xc3\xa4en afgaanien taistelutahtoa. Lopulta kumpikaan osapuoli ei edennyt ja taistelut pys\xc3\xa4htyiv\xc3\xa4t paikoilleen. Lyhyt sota maiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi aselepoon 2. kes\xc3\xa4kuuta.\n_START_SECTION_\nSeuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nAfgaanien ja brittien v\xc3\xa4liset neuvottelut saivat aikaan Rawalpindin sopimuksen, joka allekirjoitettiin 19. elokuuta 1919. Sopimus oli suurilta osin brittien sanelema, mutta he tekiv\xc3\xa4t muutaman merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n my\xc3\xb6nnytyksen afgaaneille. Afgaanit saivat l\xc3\xa4pi Aman Allahin ydinvaatimuksen oikeudestaan itsen\xc3\xa4iseen ulkopolitiikkaan. Nykyisin Rawalpindin sopimuksen allekirjoitusp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 juhlitaan Afganistanin itsen\xc3\xa4isyysp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja sotaa pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein Afganistanin itsen\xc3\xa4isyyssotana.'