b'\n_START_ARTICLE_\nAskalon\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisen Askelonin alueelta on l\xc3\xb6ydetty merkkej\xc3\xa4 ihmisest\xc3\xa4 neoliittiselta ja kalkoliittiselta kaudelta. Askalonin nimi saattaa olla johdettu l\xc3\xa4nsiseemil\xc3\xa4isest\xc3\xa4 juuresta shkl eli punnita, mik\xc3\xa4 viitannee kaupank\xc3\xa4yntiin. Kaupunki mainitaan historiallisissa l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 ensi kertaa muinaisen Eyptin 11. dynastian aikaisissa teksteiss\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 Asqanu ja tuolloin kaupunki oli ilmeisesti kanaanilaisten hallitsema kaupunkivaltio, josta tuli sittemmin voimakkaan egyptil\xc3\xa4isen vaikutusvallan alainen. Filistealaiset valtasivat kaupungin 1100-luvulla eaa. ja kaupunki tunnettiin sittemmin nimell\xc3\xa4 Pentapolis. Tuomarien kirjan luku 1 jae 18 maintisee Juudan joukkojen vallaneen Askelonin, Gazan ja Ekronin, mutta Septuaginta mainitsee p\xc3\xa4invastoin, ett\xc3\xa4 kyseisi\xc3\xa4 alueita ei vallattu. Assyria valtasi Askelonin Tiglatpileser III:n valtakaudella vuonna 734 eaa. Askelon liittyi kuninkaansa Sidqian johdolla Hiskian kapinaan Assyriaa vastaan, mutta kapina kukistettiin Sanheribin johdolla ja my\xc3\xb6hemmin assyrialaiset k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t kaupunkia tukikohtana Egypti\xc3\xa4 vastaan. Assyrian romahdettua Askelon kuului jonkin aikaa Egyptiin, kunnes Uus-Babylonian hallitsija Nebukadressar II valtasi kaupungin ja monet sen asukkaat pakkosiirrettiin muualle.   _NEWLINE_Babylonialaisia seurasivat aikanaan persialaiset, Aleksanteri Suuri ja Ptolemaiosten hallitsijasuku. Lopulta sen valtasi seleukien kuningas Antiokhos III ja kaupungista tuli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 hellenistisen kulttuurin keskus. Seleukidien luhistuessa Askelonista tuli j\xc3\xa4lleen itsen\xc3\xa4inen kaupunkivaltio ja Rooman valtakunnassa sit\xc3\xa4 pidettiin "vapaana liittolaiskaupunkina"  (Colonia Ascalon liberate et foederata). Kaupungissa palvottiin Isist\xc3\xa4, Apollonia, Heraklesta ja Atargatissta, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi kaupungissa oli juutalainen yhteis\xc3\xb6. Bysantin valtakunnan alkuaikoina Askelon oli hellenistisen filosofian koulukunnan ja kristinuskon vastustuksen keskus. My\xc3\xb6hemmin siit\xc3\xa4 tuli kuitenkin oma piispakuntansa._NEWLINE_Muslimit valtasivat Askelonin vuonna 640 ja se oli yksi viimeisist\xc3\xa4 kukistuneista Palestiinan kaupungeista. My\xc3\xb6hemmin kaupunkia hallitsivat fatimidit, joiden kaudella kaupungissa oli rahapaja ja laivastotukikohta. Seld\xc5\xbeukit valtasivat sittemmin monet alueen rannikkokaupungit, mutta Askelon oli niit\xc3\xa4 harvoja kaupunkeja, joissa fatimidien onnistui s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 valtansa. Seld\xc5\xbeukkeja seurasivat kuitenkin ristiretkel\xc3\xa4iset, jotka miltei valtasivat kaupungin vuonna 1099. Fatimidit s\xc3\xa4\xc3\xa4styiv\xc3\xa4t vain ristiretkel\xc3\xa4isten kesken\xc3\xa4isen riitelyn takia. Sittemmin Askelon toimi fatimidien etuasemana, josta he tekiv\xc3\xa4t sotaretki\xc3\xa4 ristiretkil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 vastaan. Kaupungin asema heikkeni merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti ristiretkel\xc3\xa4isten valalttua Tyroksen kaupungin ja Balduin III valtasi lopulta Askelonin vuonna 1153 seitsem\xc3\xa4n kuukautta kest\xc3\xa4neen piirityksen j\xc3\xa4lkeen. Ristiretkel\xc3\xa4isten k\xc3\xa4rsitty\xc3\xa4 suuren tappion Hattinin taistelussa Askelon antautui Saladinille vuonna 1191, mutta Rikhard I Leijonamieli valtasi sen voittonsa j\xc3\xa4lkeen Arsufin taistelussa. Saladin joputui hylk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kaupungin, mutta ennen vet\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si sen tuhottavaksi. Kaupungin muslimit muuttivat Syyriaan, sek\xc3\xa4 kristityt ja juutalaiset Jerusalemiin. Kaupungin linnoituksia j\xc3\xa4lleenrakennettiin ja se vaihtoi k\xc3\xa4si\xc3\xa4 useaan otteeseen, kunnes muslimit valtasivat sen lopullisesti vuonna 1247. Mamelukkihallitsija Baibars tuhosi kaupungin tarkoituksellisesti vuonna 1270 monien muiden Palestiinan rannikon kuapunkien tapaan. Askelon ei toipunut, vaan se oli vuosisatojen ajan raunioina._NEWLINE_Raunioiden keskell\xc3\xa4 oli pieni al-Juran kalastajakyl\xc3\xa4 ja vuoden 1830 paikkeilla Egyptin kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Ibrahim pa\xc5\xa1\xc5\xa1a perusti l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lle Majdalin kaupungin. Egyptin armeija valtasi Majdalin Israelin itsen\xc3\xa4isyyssodan aikana vuonna 1948, mutta he vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t Israelin joukkojen l\xc3\xa4hetyess\xc3\xa4 lokakuussa samana vuonna. Majdalin asukkaat pakenivat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Gazaan. Sodan j\xc3\xa4lkeen kaupunkiin alkoi muuttaa juutalaisia siirtolaisia ja vuonna 1955 Askelonista tehtiin hallinnollisesti kaupunki. Historiallisen Askelonin alue on muutettu kansallispuistoksi.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nAskelonin talouden t\xc3\xa4rkeimpiin osa-alueisiin kuuluvat teollisuus palvelut, matkailu ja kaupanala. Kaupungissa on kolme teollisuusaluetta, joilla on esimerkiksi metalli-, muovi-, puu-, elektroniikka- ja elintarviketeollisuutta. Vuonna 1969 kaupunkiin rakennettiin \xc3\xb6ljyputki Eilatista. Kaupungin liikekeskus sijaitsee Majdalin (Migdal) kaupunginosassa.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nAskelonin asukasluku vuoden 2017 lopussa oli 137\xc2\xa0945. Kaupungin juutalaiset siirtolaiset ovat saapuneet useista eri maista. Askelonin alkuaikoina useiden naapuristojen rakentamisesta vastasivat Etel\xc3\xa4-Afrikan juutalaiset. Sittemmin asukkaita on tullut entisen Neuvostoliiton, Etiopian, Ranskan ja Latinalaisen Amerikan alueelta.'