b'\n_START_ARTICLE_\nSusi\n_START_SECTION_\nKoko, ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja v\xc3\xa4ritys\n_START_PARAGRAPH_\nSusi on suurikokoisin nykyisin el\xc3\xa4v\xc3\xa4 koirael\xc3\xa4inlaji. Urokset ovat tyypillisesti kookkaampia kuin naaraat. Suden pituus on 100\xe2\x80\x93140 senttimetri\xc3\xa4 ja paino yleens\xc3\xa4 20\xe2\x80\x9350 kilogrammaa. Suurimmat sudet el\xc3\xa4v\xc3\xa4t Kanadassa ja Alaskassa, ja siell\xc3\xa4 on tavattu muutamia yli 77\xc2\xa0kilogramman painoisia yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4. Suurin punnittu susi oli Alaskassa vuonna 1939 tapettu 80\xc2\xa0kilogrammaa painanut harmaasusi._NEWLINE_Suden h\xc3\xa4nn\xc3\xa4n pituus ilman k\xc3\xa4rkikarvoja on 35\xe2\x80\x9350\xc2\xa0senttimetri\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4rkikarvojen kanssa 10\xe2\x80\x9312 sentti\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n. Korvien pituus on 10,5\xe2\x80\x9312\xc2\xa0senttimetri\xc3\xa4. Hartia- eli s\xc3\xa4k\xc3\xa4korkeus on 66\xe2\x80\x9381\xc2\xa0senttimetri\xc3\xa4. Susi muistuttaa ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n paljon koiraa, mutta sen jalat ovat pidemm\xc3\xa4t, k\xc3\xa4p\xc3\xa4l\xc3\xa4t suuremmat, rinta kapeampi ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 suorempi._NEWLINE_Arktisten alueiden sudet ovat usein liki valkoisia. Fennoskandian sudet ovat v\xc3\xa4ritykselt\xc3\xa4\xc3\xa4n vaalean kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 harmaaseen, ja sel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on tavallisesti tummempaa karvoitusta. Talvikarva on kes\xc3\xa4karvaa vaaleampi. Etel\xc3\xa4isempien lauhkeiden alueiden sudet ovat v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n hieman punertavasta ruskeanharmaaseen, ja valkeaa karvoitusta voi olla raajojen sis\xc3\xa4pinnoilla, vatsassa ja kuonossa. Etel\xc3\xa4iset sudet ovat my\xc3\xb6s pohjoisia susia pienempi\xc3\xa4, ja niiden korvat ovat suurempia, karvoitus lyhyemp\xc3\xa4\xc3\xa4 ja turkin alusvilla v\xc3\xa4h\xc3\xa4isemp\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSutta esiintyy Pohjois-Amerikassa, Euraasiassa, Pohjois-Afrikassa ja Australiassa. Suurimmat susikannat ovat Kanadassa, jossa susia on yli 50\xc2\xa0000 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4 ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4, jossa on noin 30\xc2\xa0000 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. Vuosien 2010\xe2\x80\x932013 tilaston mukaan Euroopassa oli Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ulkopuolella noin 13\xc2\xa0000 sutta, joista Romaniassa noin 2\xc2\xa0000, Espanjassa vajaat 2\xc2\xa0000, Bulgariassa noin 1\xc2\xa0000 ja Puolassa noin 950._NEWLINE_Suomen susikanta on vuoden 2000 j\xc3\xa4lkeen Luonnovarakeskuksen mukaan vaihdellut 100 yksil\xc3\xb6st\xc3\xa4 250 yksil\xc3\xb6\xc3\xb6n. Suomessa oli maaliskuun 2018 alussa 165\xe2\x80\x93190 sutta. Susilaumoja Suomessa oli 20 ja lis\xc3\xa4ksi viisi laumaa Suomen ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n v\xc3\xa4lisen rajan molemmin puolin. Susikannan painopiste on siirtynyt it\xc3\xa4isest\xc3\xa4 Suomesta l\xc3\xa4ntiseen Suomeen, jossa Suomen susista on noin 70 prosenttia._NEWLINE_Susi oli aikoinaan maailman laajimmalle levinnyt nis\xc3\xa4k\xc3\xa4slaji. Susia on el\xc3\xa4nyt koko manner-Euroopassa ja lis\xc3\xa4ksi Aasiassa Taimyrin niemimaalta, etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 Intiaan ja lounaassa Arabian niemimaalle saakka. Alkuper\xc3\xa4inen levinneisyysalue pieneni, kun susia vainottiin karjan suojelemiseksi ja ihmisiin kohdistuvien hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysten pelossa. Suunnilleen 1970-luvulta alkaen suden elinalueen pieneneminen on pys\xc3\xa4htynyt, ja susia on jopa palannut alueille, joilta ne ovat aiemmin kadonneet. Samaan aikaan kuitenkin kilpailu ravinnosta ja vaino ovat jatkuneet ja elinalueet pirstoutuneet niin, ett\xc3\xa4 kantojen kest\xc3\xa4v\xc3\xa4 uudistuminen on vaarassa. Pienet kannat k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t sis\xc3\xa4siittoisuudesta, etenkin koska kaikki susiyksil\xc3\xb6t eiv\xc3\xa4t lis\xc3\xa4\xc3\xa4nny. Esimerkiksi Skandinavian susipopulaatio on l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin vain kolmesta yksil\xc3\xb6st\xc3\xa4. My\xc3\xb6s Suomen susien sis\xc3\xa4siittoisuus on kasvanut 2000-luvulla, ja kanta romahti vuonna 2006. Karjalan susikanta on pienentynyt, joten Suomen populaatio ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 saa geenit\xc3\xa4ydennyst\xc3\xa4 sielt\xc3\xa4._NEWLINE_Susi on sopeutunut el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n hyvin erilaisissa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6iss\xc3\xa4, kuten arolla, tundralla ja metsiss\xc3\xa4. Susia tavataan jopa kaupunkien l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ill\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 ne k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t ravinnokseen ihmisen toiminnasta syntyv\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4tett\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSukupuu\n_START_PARAGRAPH_\nSuden kanssa samaan Canis-sukuun kuuluvat kultasakaali, juovasakaali, vaippasakaali, etiopiansusi ja kojootti sek\xc3\xa4 dingo, joka luokitellaan nykyisin yleens\xc3\xa4 suden alalajiksi. Susi erkaantui kojootista noin kaksi miljoonaa vuotta sitten luultavasti Euraasiassa. Sen j\xc3\xa4lkeen susi on levitt\xc3\xa4ytynyt useita kertoja takaisin Pohjois-Amerikkaan ja kehittynyt siell\xc3\xa4 eristyksiss\xc3\xa4 eri alalajeiksi. J\xc3\xa4\xc3\xa4kauden aikana sudet ty\xc3\xb6ntyiv\xc3\xa4t etel\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi, ja arktisten susien fossiileja on l\xc3\xb6ydetty Kaliforniasta asti. Ennen pleistoseenikauden sukupuuttoaaltoa noin 11\xc2\xa0000 vuotta sitten susi oli vain yksi monesta samankokoisesta petoel\xc3\xa4inlajista, mutta nykyisin se on holarktisen alueen huippupeto._NEWLINE_Susi voi risteyty\xc3\xa4 ja tuottaa lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymiskykyisi\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kaikkien Canis-suvun yksil\xc3\xb6iden kanssa. Euroopassa sudet lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t koirien kanssa ja Pohjois-Amerikassa my\xc3\xb6s kojoottien kanssa. Koirasudet takaisinristeytyv\xc3\xa4t susien kanssa kuitenkin vain harvoin.\n_START_SECTION_\nAlalajit\n_START_PARAGRAPH_\nMonet suden populaatioista eroavat toisistaan ulkomuodoltaan. Susia onkin luokiteltu useisiin alalajeihin turkin v\xc3\xa4rityksen, morfologisten ominaisuuksien kuten kallon pituuden, ja nykyisin my\xc3\xb6s perim\xc3\xa4n eroavaisuuksien perusteella. Luokittelu on kokenut aikojen saatossa myllerryksi\xc3\xa4. Sudesta on kuvattu l\xc3\xa4hteest\xc3\xa4 riippuen 32\xe2\x80\x9337 eri alalajia.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nEuraasiassa suden alalajeja on eroteltu reilut kymmenen. Laajimmalle levinnyt suden alalaji on Canis lupus lupus, jota esiintyy Pohjoismaissa, L\xc3\xa4nsi-Euroopassa, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja Keski-Aasiassa. Italiassa el\xc3\xa4\xc3\xa4 italiansusia (italicus) ja Pyreneiden niemimaalla iberiansusia (signatus)._NEWLINE_Pohjois-Amerikassa alalajeja on luokiteltu kuusi, joista laajimmalle on levinnyt C. lupus nubilus eli puhvelisusi._NEWLINE_Arktisten alueiden sudet ovat vaaleita ja isokokoisia. Euraasiassa ne kuuluvat albus- ja Pohjois-Amerikassa arctos-alalajeihin._NEWLINE_Havumets\xc3\xa4vy\xc3\xb6hykkeen susia ovat Uralin communis ja Pohjois-Amerikan luoteisosien occidentalis, susista suurikokoisin._NEWLINE_Himalajalla el\xc3\xa4\xc3\xa4 himalajansusia, joiden on ehdotettu olevan kokonaan oma lajinsa. Japanissa on el\xc3\xa4nyt kaksi suden alalajia, mutta ne kuolivat sukupuuttoon 1800- ja 1900-lukujen taitteessa._NEWLINE_Etel\xc3\xa4n kuivemmilla ja kuumemmilla alueilla el\xc3\xa4v\xc3\xa4t sudet ovat pohjoisia susia pienikokoisempia. Intiansusi (pallipes) esiintyy Israelista Arabian kautta Intiaan ulottuvalla vy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4. Cubanensis-alalaji esiintyy Mustanmeren ja Kaspianmeren v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella. Pienikokoinen meksikonsusi (bailey) el\xc3\xa4\xc3\xa4 harvalukuisena Meksikon vuoristoyl\xc3\xa4ng\xc3\xb6ill\xc3\xa4 ja Arizonassa._NEWLINE_Pohjois-Afrikassa el\xc3\xa4v\xc3\xa4n kultasakaalin alalajiksi aiemmin m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty Canis aureus lupaster polveutuukin vuonna 2011 julkaistujen dna-analyysien perusteella etel\xc3\xa4aasialaisesta harmaasudesta. My\xc3\xb6s pohjoisamerikkalainen punasusi (rufus) on ollut tieteellisten v\xc3\xa4ittelyjen kohteena, sill\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi kojootin ja harmaasuden risteym\xc3\xa4ksi. Se luetaan nykyisin suden alalajiksi, vaikka sit\xc3\xa4 on aiemmin pidetty omana lajinaan._NEWLINE_Aiemmin erillisen\xc3\xa4 lajina pidetty\xc3\xa4 dingoa (Canis lupus dingo) tavataan Australiassa ja osissa Kaakkois-Aasiaa._NEWLINE_Luonnonvaraisten populaatioiden lis\xc3\xa4ksi suden alalajeihin kuuluu my\xc3\xb6s kesykoira (Canis lupus familiaris). Suden ja koiran risteym\xc3\xa4n, koirasuden, toinen vanhempi on yleisimmin saksanpaimenkoira, siperianhusky tai malamuutti. Koirasuden voi erottaa oikeasta sudesta kynsien v\xc3\xa4rin, h\xc3\xa4nn\xc3\xa4n asennon ja silmien muodon avulla.\n_START_SECTION_\nLauma\n_START_PARAGRAPH_\nSudet el\xc3\xa4v\xc3\xa4t pareittain tai perhekunnittain laumoissa, joissa on tavallisesti kolmesta yhteentoista j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. Laumassa on yksi lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4 pari ja sen eri-ik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4, jos niit\xc3\xa4 on parille jo syntynyt. Jos ravinto-olot ovat erityisen hyvi\xc3\xa4, laumassa on joskus kaksikymment\xc3\xa4kin j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. Suurin raportoitu lauma havaittiin 1960-luvulla Alaskassa, ja siin\xc3\xa4 oli 36 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Lauman kokoonpano muuttuu liki vuosittain. J\xc3\xa4lkel\xc3\xa4iset l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t synnyinlaumastaan yleens\xc3\xa4 viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmivuotiaina. Kun johtava susi kuolee, joku sen j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isist\xc3\xa4 tai lauman ulkopuolelta tullut susi hyv\xc3\xa4ksyt\xc3\xa4\xc3\xa4n menetetyn tilalle. Laumassa voi johtavan parin lis\xc3\xa4ksi olla muitakin jo sukukypsi\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4. Ne kuitenkin lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4t vasta jos ne periv\xc3\xa4t johtajan paikan tai j\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t lauman perustaakseen oman perheen ja sit\xc3\xa4 kautta uuden lauman._NEWLINE_Susilauma pit\xc3\xa4\xc3\xa4 arvoj\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4\xc3\xa4n yll\xc3\xa4 niin lepyttelyll\xc3\xa4 kuin riitelyll\xc3\xa4kin. Jokaisella yksil\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on omaan synnynn\xc3\xa4iseen temperamenttiinsa perustuva taipumus k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4yty\xc3\xa4 kussakin tilanteessa. Tavallisimmin arvoj\xc3\xa4rjestys n\xc3\xa4kyy pienen saaliin \xc3\xa4\xc3\xa4rell\xc3\xa4: ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 ruokailevat lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4 pari ja sen alle vuoden vanhat pennut, viimeisin\xc3\xa4 nuoret lapsenhoitajiksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neet sudet. Jos saalisel\xc3\xa4imi\xc3\xa4 on v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, nuoret yksil\xc3\xb6t saattavat j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 lauman tavallista aikaisemmin._NEWLINE_Jos toinen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyvist\xc3\xa4 j\xc3\xa4senist\xc3\xa4 kuolee, lauma joskus hajoaa. Suuret laumat kest\xc3\xa4v\xc3\xa4t paremmin kuin pienet. Jos kumpikin lauman johtajista kuolee, lauma hajoaa l\xc3\xa4hes varmasti. Nuorten pentujen selviytyminen riippuu paljon siit\xc3\xa4, kuinka monta aikuista sutta ja lastenhoitajaa laumaan j\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nReviiri\n_START_PARAGRAPH_\nSusilaumalla tai susiparilla on oma reviirins\xc3\xa4, jota se puolustaa ja jolta se etsii ravintonsa. Arktisilla alueilla, miss\xc3\xa4 ruokaa on v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n, reviirit voivat olla jopa usean tuhannen neli\xc3\xb6kilometrin laajuisia. Suomessa ja Skandinaviassa reviirit ovat keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin tuhat neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 reviirit ovat pienempi\xc3\xa4 kuin pohjoisessa, alle sadasta muutamaan sataan neli\xc3\xb6kilometriin. Susien reviirit ovat suhteellisen pysyvi\xc3\xa4. Joskus reviirit ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4llekk\xc3\xa4isi\xc3\xa4, ja joskus niiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on ei-kenenk\xc3\xa4\xc3\xa4n maata. Sudet merkitsev\xc3\xa4t elinalueensa hajumerkein ja ilmoittavat l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olostaan ulvomalla.\n_START_SECTION_\nLiikkuminen\n_START_PARAGRAPH_\nSusi liikkuu kaikkina vuorokaudenaikoina, p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kuitenkin h\xc3\xa4m\xc3\xa4riss\xc3\xa4 ja y\xc3\xb6ll\xc3\xa4. Susi liikkuu saalistaakseen ja vartioidakseen reviiri\xc3\xa4\xc3\xa4n, yleens\xc3\xa4 samanaikaisesti. Suden liikkumisaktiivisuus vaihtelee i\xc3\xa4n, sukupuolen ja vuodenajan mukaan. Pesim\xc3\xa4aikana kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 emo viihtyy poikasineen pes\xc3\xa4n l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4. My\xc3\xb6s lauman nuoret ei-sukukyps\xc3\xa4t naaraat viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t aikaa pes\xc3\xa4n luona. Loppukes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 susien liikkumisalue j\xc3\xa4lleen laajenee, kun pennut alkavat liikkua muiden mukana. Syys\xe2\x80\x93lokakuussa sudet j\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t pes\xc3\xa4n ja kohtaamispaikkansa ja siirtyv\xc3\xa4t kokonaan vaeltelevaan el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapaan. Pesim\xc3\xa4ajan ulkopuolella susi liikkuu keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 10\xe2\x80\x9330 kilometri\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4, ja se voi siirty\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana 70 kilometri\xc3\xa4kin. Kaadettuaan hirviel\xc3\xa4imen susi voi pysytell\xc3\xa4 saaliin l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4 kaksikin vuorokautta._NEWLINE_Lauman kulkiessa samaa j\xc3\xa4lkijotosta n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkijono usein vain yhden suden j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4lt\xc3\xa4._NEWLINE_Kun nuori susi on j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt lauman tavallisimmin 11\xe2\x80\x9324 kuukauden ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tai syksyll\xc3\xa4, se l\xc3\xa4htee vaeltamaan. Vaellussuunta on sattumanvarainen. Jotkin sudet suuntaavat uusille seuduille ja toiset sinne, miss\xc3\xa4 on suurempi susitiheys. Osa susista j\xc3\xa4\xc3\xa4 emoreviirins\xc3\xa4 liepeille tai l\xc3\xa4hialueille etsiskelem\xc3\xa4\xc3\xa4n kumppania. Toiset kulkevat satoja kilometrej\xc3\xa4 yhteen suuntaan kunnes l\xc3\xb6yt\xc3\xa4v\xc3\xa4t itselleen reviirin, jonne ne j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n kumppania. Pisimm\xc3\xa4t mitatut vaellusmatkat ovat olleet yli tuhat kilometri\xc3\xa4. Nuorten susien vaellusten ansiosta laji asuttaa uusia alueita ja samalla populaatioiden perim\xc3\xa4t pysyv\xc3\xa4t monipuolisina.\n_START_SECTION_\nSaalistaminen ja ravinto\n_START_PARAGRAPH_\nSuden ruokavalio vaihtelee sen asuinalueen mukaan. Suden perusruokaa ovat suurikokoiset sorkka- ja kavioel\xc3\xa4imet kuten hirvi, mutta sudet sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t my\xc3\xb6s pieni\xc3\xa4 el\xc3\xa4imi\xc3\xa4, karjaa, haaskoja ja j\xc3\xa4tteit\xc3\xa4. Susi sy\xc3\xb6 vuorokaudessa keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 2,5\xe2\x80\x936 kilogrammaa ruokaa._NEWLINE_Sudet saalistavat Suomessa ja Skandinaviassa \xc3\xb6isin, sill\xc3\xa4 ihmistoiminta saattaa h\xc3\xa4irit\xc3\xa4 ruokailua ja saalistusta p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Ihminen vaikuttaa suden saalistukseen my\xc3\xb6s ep\xc3\xa4suorasti s\xc3\xa4\xc3\xa4telem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 riistakantoja._NEWLINE_Saalistaessaan sudet toimivat yleens\xc3\xa4 laumana. Yksin\xc3\xa4inenkin susi pystyy kaatamaan varsin suuria saalisel\xc3\xa4imi\xc3\xa4, kuten hirvi\xc3\xa4, mutta se on harvinaista. Susipari saalistaa yleens\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4. Perhelaumaan kuuluvat sudet jakaantuvat usein pienempiin ryhmiin l\xc3\xa4htiess\xc3\xa4\xc3\xa4n saalistamaan._NEWLINE_Suden saalistusyrityksist\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 alle puolet onnistuu. Paikoilleen uhkaavan n\xc3\xa4k\xc3\xb6isen\xc3\xa4 j\xc3\xa4m\xc3\xa4ht\xc3\xa4nyt hirvi tai vapitiuros todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti selviytyy, mutta pakenemaan l\xc3\xa4htev\xc3\xa4 saa sudet kintereilleen. Suuri hirviel\xc3\xa4in voi aiheuttaa saalistavalle sudelle vakavia vammoja, ja susi saalistaakin ahkerimmin silloin kun saalisel\xc3\xa4imet ovat kaikkein heikoimmillaan ja olosuhteet kuten paksut lumihanget vaikeuttavat niiden liikkumista._NEWLINE_Nopeimmillaan susi pystyy juoksemaan noin 60 kilometrin tuntivauhtia useiden minuuttien ajan. Itse\xc3\xa4\xc3\xa4n nopeampia hirviel\xc3\xa4imi\xc3\xa4 saalistavan suden valtti on kuitenkin sen kest\xc3\xa4vyys. Sudet v\xc3\xa4sytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t saaliinsa ajamalla sit\xc3\xa4 takaa sadasta metrist\xc3\xa4 jopa viiden kilometrin pituisiin matkoihin. Usein sudet kohdistavat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 suurikokoisen saalisel\xc3\xa4imen takap\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n mutta pienen el\xc3\xa4imen p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n, hartioihin, kylkiin tai takap\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Kun hirvi tai vapiti on saatu pys\xc3\xa4htym\xc3\xa4\xc3\xa4n, urossusi puree sen turpaa ja kaulaa voimakkailla leuoillaan. Se murskaa uhrin kurkunp\xc3\xa4\xc3\xa4n ja katkaisee kaula-alueen isot verisuonet, jolloin uhri tukehtuu. Samalla muut sudet purevat saaliin takaosaa ja jalkoja._NEWLINE_Lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen kannalta arvokkaimmat yksil\xc3\xb6t eli \xc3\xa4iti- ja is\xc3\xa4susi saavat saaliista suuremman osan kuin muut lauman j\xc3\xa4senet. Susi hotkii ruoan nopeasti ja kaluaa luiden vierustat etuhampaillaan mahdollisimman puhtaiksi. Sis\xc3\xa4elimet ja luut ovat sudelle t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 ravintoaineiden l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4, joita pelk\xc3\xa4ss\xc3\xa4 lihassa ei ole. Karvat ja p\xc3\xb6tsin sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6n susi j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 sy\xc3\xb6m\xc3\xa4tt\xc3\xa4. Suden ruokailu kest\xc3\xa4\xc3\xa4 vartista reiluun tuntiin, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen se lep\xc3\xa4ilee muutamia tunteja ennen kuin palaa aterioimaan. Susi voi kantaa pes\xc3\xa4ss\xc3\xa4 odottavalle emolle ja pennuille irtokappaleita tai oksentaa mahansa sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6n pennuille. Se voi k\xc3\xa4tke\xc3\xa4 ylij\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ruoan maahan tai lumeen kaivamaansa kuoppaan ja k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 sy\xc3\xb6m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sen my\xc3\xb6hemmin. Susi saattaa selvit\xc3\xa4 ilman ravintoa useiden viikkojen ajan, kunhan vett\xc3\xa4 on saatavilla._NEWLINE_Susi pyrkii aktiivisesti tappamaan reviirill\xc3\xa4\xc3\xa4n el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 pienempi\xc3\xa4 petoel\xc3\xa4imi\xc3\xa4, kuten kettuja ja supikoiria, v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4kseen n\xc3\xa4in kilpailua ravinnosta. Susi saattaa odottaa kettua sen pes\xc3\xa4kolon suulla tai polun varrella, eik\xc3\xa4 paikalle sattuvalla pienpedolla ole juuri mahdollisuuksia p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 sudelta karkuun. Esimerkiksi Keski-Suomessa on havaittu uusien susireviirien muodostumisen johtaneen kettujen ja supikoirien v\xc3\xa4henemiseen ja sen seurauksena mets\xc3\xa4kanalintujen runsastumiseen. T\xc3\xa4llainen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen toisaalta altistaa sudet pienpedoista tarttuville sairauksille, varsinkin kapille.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nSusi tulee sukukyps\xc3\xa4ksi 22\xe2\x80\x9346 kuukauden ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Susilaumassa yleens\xc3\xa4 vain johtava pari saa paritella. Kiima-aika on kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 (helmikuun ja toukokuun v\xc3\xa4liss\xc3\xa4), ja kantoaika on yhdeks\xc3\xa4n viikkoa. _NEWLINE_Susi tekee pes\xc3\xa4ns\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 reviirin keskiosaan, miss\xc3\xa4 on rauhallisinta. Usein se kaivaa pes\xc3\xa4onkalon kangasmaahan, miss\xc3\xa4 maaper\xc3\xa4 on helposti kaivettavaa ja l\xc3\xa4p\xc3\xa4isee vett\xc3\xa4 hyvin. Kaivetut pes\xc3\xa4t ovat usein rinteess\xc3\xa4. Onkalon v\xc3\xa4lit\xc3\xb6n l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 voi olla suhteellisen avaraa, mutta n\xc3\xa4kyvyytt\xc3\xa4 ei saa olla kovin kauas. Susi voi tehd\xc3\xa4 pes\xc3\xa4ns\xc3\xa4 my\xc3\xb6s maan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle turvemaille tai kuusen oksien suojaan, mik\xc3\xa4 on Suomessa tyypillist\xc3\xa4. Susi perustaa pes\xc3\xa4ns\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 korkeintaan sadan metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n vesipaikasta. Joskus se veden l\xc3\xa4heisyyden vuoksi pesii vain sadan metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vilkasliikenteisest\xc3\xa4 tiest\xc3\xa4kin. Jos pes\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4irit\xc3\xa4\xc3\xa4n, susiemo siirt\xc3\xa4\xc3\xa4 poikaset toiseen pes\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Pennut ovat syntyess\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4ysin emostaan riippuvaisia. Pentueissa on keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 4\xe2\x80\x936 pentua. Lauma hoitaa pentuja yhdess\xc3\xa4. Pennut ovat syntyess\xc3\xa4\xc3\xa4n sokeita ja avuttomia kuin koiranpennut. Ne painavat syntyess\xc3\xa4\xc3\xa4n 300\xe2\x80\x93500 grammaa. Pentujen silm\xc3\xa4t aukeavat 10\xe2\x80\x9314 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4. Emo imett\xc3\xa4\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 8\xe2\x80\x9310 viikkoa ja totuttaa niit\xc3\xa4 liharuokaan kolmiviikkoisesta alkaen._NEWLINE_Kun pennut eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 tarvitse pes\xc3\xa4n suojaa, mik\xc3\xa4 tapahtuu alueesta ja yksil\xc3\xb6st\xc3\xa4 riippuen 4\xe2\x80\x9310 viikon ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4, susiperhe voi muuttaa pes\xc3\xa4st\xc3\xa4 kohtaamispaikalle. Susiperheen kohtaamispaikka koostuu liikkumisen seurauksena talloontuneesta alueesta, eik\xc3\xa4 siell\xc3\xa4 v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 ole mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista pes\xc3\xa4\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4inen kohtaamispaikka sijaitsee tyypillisesti noin kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 pes\xc3\xa4st\xc3\xa4, my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t kauempana. Paikka on kasvillisuuden suojassa ja l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 vett\xc3\xa4. Kohtaamispaikalla pennut viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t aikaansa aikuisten susien ollessa saalistusretkill\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja sinne aikuiset palaavat lep\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kohtaamispaikka j\xc3\xa4tet\xc3\xa4\xc3\xa4n kun pennut ovat nelj\xc3\xa4n tai viiden kuukauden ik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja voivat kulkea aikuisten mukana \xc3\xb6isill\xc3\xa4 saalistusmatkoilla._NEWLINE_Susilla, kuten muillakin koirael\xc3\xa4imill\xc3\xa4, esiintyy valeraskautta. Valeraskaudessa naaraalle, joka ei ole tiine, tulee raskauden tunnusmerkkej\xc3\xa4 ja naaras pystyy my\xc3\xb6s imett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n toisen em\xc3\xa4n poikasia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on susilaumassa t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 selviytymiskeino. Jos varsinainen em\xc3\xa4 on estynyt hoitamasta poikasia, voivat muut naaraat hoitaa niit\xc3\xa4. Muut laumassa el\xc3\xa4v\xc3\xa4t sudet auttavat pentujen ruokinnassa ja hoitamisessa. Laumalaiset tuovat ruokaa pennuille ja my\xc3\xb6s emolle.\n_START_SECTION_\nViestint\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSusien \xc3\xa4\xc3\xa4nellinen viestint\xc3\xa4 on monimuotoista. Susien tunnetuin viestint\xc3\xa4muoto on ulvominen, mutta ne my\xc3\xb6s murisevat, vikisev\xc3\xa4t ja haukkuvat._NEWLINE_Sudet ulvovat usein kutsuakseen lauman muita j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 paikalle, ilmoittaakseen lauman sijainnin muille susilaumoille tai vahvistaakseen omaa reviiri\xc3\xa4\xc3\xa4n. Sudet ulvovat useammin silloin, kun niill\xc3\xa4 on jotain suojattavaa, esimerkiksi vastapyydystetty saalis, ja harvemmin v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4kseen riitoja muiden susilaumojen kanssa. Toisin kuin usein kuvitellaan, sudet eiv\xc3\xa4t ulvo mitenk\xc3\xa4\xc3\xa4n tavallista enemm\xc3\xa4n t\xc3\xa4ysikuulla, joskin ne ulvovat usein juuri iltah\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4n ja y\xc3\xb6n aikaan mets\xc3\xa4styksen takia. _NEWLINE_Sudet k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t ulvomista ja hajumerkint\xc3\xa4\xc3\xa4 (virtsaa) ilmoittaakseen oman reviirins\xc3\xa4 rajat. Susilaumat v\xc3\xa4lttelev\xc3\xa4t toisia laumoja yhteenottojen takia._NEWLINE_Sudet, kuten muutkin koirael\xc3\xa4imet, k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t eritt\xc3\xa4in runsaasti ruumiinkielt\xc3\xa4. Ne ilmaisevat alistuvuuden toista laumanj\xc3\xa4sent\xc3\xa4 kohtaan painamalla niskansa alas ja jopa selinmakuulle k\xc3\xa4yden. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s sosiaalisen aseman viestimiseen: Lauman johtajat pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t usein h\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 pystyss\xc3\xa4, alempiarvoiset sudet pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t h\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 matalalla, alistumista osoittaessaan jopa jalkojensa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4._NEWLINE_Sudet v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4v\xc3\xa4t katsomasta ylempiarvoistaan silmiin. Silmiin tuijottaminen koetaan uhkaavaksi eleeksi.\n_START_SECTION_\nUhat ja vaivat\n_START_PARAGRAPH_\nIhmisen vuoksi suden levinneisyys on supistunut voimakkaasti ja sutta tavataan en\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 harvaan asutuilla vuoristo- ja er\xc3\xa4maaseudulla. Vainon seurauksena susipopulaatiot ovat kutistuneet, mik\xc3\xa4 on johtanut riskiin niiden h\xc3\xa4vi\xc3\xa4misest\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 sis\xc3\xa4siittoisuuteen ja geneettisen monimuotoisuuden h\xc3\xa4vi\xc3\xa4miseen. Suden ongelma on my\xc3\xb6s risteytyminen kesykoiran kanssa, vaikka t\xc3\xa4m\xc3\xa4 onkin luonnonoloissa v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4._NEWLINE_Sudelle tauteja aiheuttavat esimerkiksi vesikauhu, penikkatauti, koirien parvovirus, papillooma- ja hepatiittivirukset sek\xc3\xa4 sienten aiheuttama blastomykoosi. Suden loisia ovat ekinokokit, laakamadot, syyhypunkki, sikaripunkki, kirput, puutiaiset ja muut punkit, t\xc3\xa4it ja v\xc3\xa4iveet.\n_START_SECTION_\nSuojelu\n_START_PARAGRAPH_\nLaajan levinneisyysalueen ja vakiintuneen kannan takia susi on kansainv\xc3\xa4lisesti luokiteltu elinvoimaiseksi lajiksi, mutta useat alueelliset populaatiot ovat uhanalaisia. CITESin listassa susi on liitteess\xc3\xa4 II, paitsi Nepalin, Intian ja Pakistanin susikannat liitteess\xc3\xa4 I. _NEWLINE_Suomessa susi on luokiteltu eritt\xc3\xa4in uhanalaiseksi, ja se on ollut rauhoitettu vuodesta 1973._NEWLINE_Susikannat ovat osittain suojelun ansiosta kasvaneet Euroopassa voimakkaasti 1900-luvun lopulta alkaen, ja sudet ovat levinneet uusiin maihin. Jotkut ovat lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneiden petovahinkojen vuoksi ehdottaneet suden suojelun lopettamista.\n_START_SECTION_\nMets\xc3\xa4stys\n_START_PARAGRAPH_\nSusien mets\xc3\xa4styst\xc3\xa4 koskeva lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6 on vaihdellut Suomessa tihe\xc3\xa4\xc3\xa4n etenkin poronhoitoalueen ulkopuolella. Vuodesta 1999 alkaen poikkeuslupia suden kaatoon voitiin my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 edellytysten t\xc3\xa4yttyess\xc3\xa4 eli vahinkojen est\xc3\xa4miseksi, ja rauhoitusaika oli huhtikuusta syyskuuhun tai lokakuuhun. Vuodesta 2006 riistanhoitopiireille tuli mahdolliseksi my\xc3\xb6s kannanhoidollisten lupien my\xc3\xb6nt\xc3\xa4minen. Luvat my\xc3\xb6nnettiin tiettyjen yksil\xc3\xb6iden ottamiseksi, ei vain vahinkojen perusteella. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6st\xc3\xa4 luovuttiin kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin susien v\xc3\xa4hennytty\xc3\xa4. Vuonna 2011 pyyntilupien my\xc3\xb6nt\xc3\xa4minen siirtyi uudelle Suomen riistakeskukselle. Vuonna 2015 Suomeen my\xc3\xb6nnettiin taas suden mets\xc3\xa4styslupia kannanhoidon takia._NEWLINE_Kanadassa ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sutta mets\xc3\xa4stet\xc3\xa4\xc3\xa4n turkisel\xc3\xa4imen\xc3\xa4 ja kannan s\xc3\xa4\xc3\xa4telyn takia. Vuonna 2005 Norjassa p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin tappaa viisi maan 20 sudesta.\n_START_SECTION_\nMets\xc3\xa4stysmenetelm\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nSutta on mets\xc3\xa4stetty monenlaisin tavoin. Varhaisia mets\xc3\xa4stysaseita olivat keih\xc3\xa4\xc3\xa4t, jouset ja nuolet sek\xc3\xa4 k\xc3\xa4sijousi ja varsijousi. Ainakin Ruotsissa ja Virossa k\xc3\xa4ytettiin susiverkkoa, johon susi ajettin. Susitarha eli hukanhuone oli Suomessakin k\xc3\xa4ytetty m\xc3\xa4nnynrangoista tehty ansa, johon susi tuli sy\xc3\xb6tin per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 eik\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt pois. Susihauta eli sudenkuoppa oli pari metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4, naamioitu ja ter\xc3\xa4vill\xc3\xa4 seip\xc3\xa4ill\xc3\xa4 reunustettu kuoppa, johon susi putosi tavoitellessaan sy\xc3\xb6tti\xc3\xa4. Inarissa sutta pyydettiin my\xc3\xb6s vivulla, joka laukesi ja veti suden kaulastaan k\xc3\xb6ysiansaan roikkumaan. Loukku oli yleinen mets\xc3\xa4stysv\xc3\xa4line: siin\xc3\xa4 pyydyst\xc3\xa4 koskettavan suden p\xc3\xa4\xc3\xa4lle putosi painava tukki. Kun rautaa alkoi olla saatavilla, alettiin tehd\xc3\xa4 pyyntirautoja, joihin reitill\xc3\xa4\xc3\xa4n kulkeva susi jalallaan astui. Myrkkypyynti on ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 vuosisatojen ajan. Myrkky, yleens\xc3\xa4 strykniini, laitettiin haaskaan tai kapseleihin, joita levitettiin petojen l\xc3\xb6ydett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Ajojahdilla sutta mets\xc3\xa4stettiin sellaisilla hangilla, jotka kantoivat hiiht\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 mutta eiv\xc3\xa4t sutta. Lentokoneesta susia on alettu mets\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4 Pohjois-Amerikassa ja Neuvostoliitossa 1900-luvulla. Suomessa lentokonepyyntej\xc3\xa4 on j\xc3\xa4rjestetty vuosina 1939, 1949 ja 1962, mutta saalis oli aina niukka. Susia on v\xc3\xa4hennetty my\xc3\xb6s tappamalla niiden poikasia pes\xc3\xa4\xc3\xa4n. Nykyisin suden mets\xc3\xa4stys perustuu pitk\xc3\xa4lti lippusiiman k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Tuulessa liehuvat nauhat pelottavat mottiin ajettua sutta, eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 ne mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n mene siimasta l\xc3\xa4pi vaan kulkevat kohti passissa odottavia mets\xc3\xa4st\xc3\xa4ji\xc3\xa4. Poronhoitoalueella k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n moottorikelkkaa suden j\xc3\xa4lkien etsimisess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSalamets\xc3\xa4stys\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen susikanta v\xc3\xa4heni vuosien 2006 ja 2014 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 40 prosentilla ilmeisesti salamets\xc3\xa4styksen johdosta._NEWLINE_Susien salakaatojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on kasvanut muun muassa Kainuussa. 90 prosenttia yli puolivuotiaiden susien kuolleisuudesta on ihmisen aiheuttamaa. Susia on h\xc3\xa4vinnyt enemm\xc3\xa4n kuin mets\xc3\xa4styslupia niiden kaatamiseksi on annettu. Esimerkiksi Kuhmossa on susia h\xc3\xa4vinnyt l\xc3\xa4hes kaksinkertainen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 lupiin verrattuna viime vuonna. Susien elinalueen painopiste onkin siirtynyt Kainuun it\xc3\xa4osista l\xc3\xa4nnemm\xc3\xa4ksi.\n_START_SECTION_\nSusi ja kotiel\xc3\xa4imet\n_START_PARAGRAPH_\nSudet aiheuttavat ihmisille vahinkoa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 saalistamalla koti- ja karjael\xc3\xa4imi\xc3\xa4. Erityisesti lampaat, mutta my\xc3\xb6s vasikat, voivat olla vaarassa. Lampaiden suojaksi on kehitelty susiaitoja, er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisia s\xc3\xa4hk\xc3\xb6paimenaitoja, joiden useat p\xc3\xa4\xc3\xa4llekk\xc3\xa4iset langat pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t sudet loitolla. Toisinaan karjan suojaamisessa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n apuna my\xc3\xb6s suurikokoisia vartiokoiria, joita on parikymment\xc3\xa4 rotua, kuten kaukasianpaimenkoira ja pyreneittenkoira._NEWLINE_Suomessa susista on ehk\xc3\xa4 eniten haittaa poronomistajille, mutta joskus mets\xc3\xa4stystilanteissa ja ulkona pidett\xc3\xa4vi\xc3\xa4 koiriakin joutuu susien saaliiksi. My\xc3\xb6s mets\xc3\xa4st\xc3\xa4jien mukana mets\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tai kokeissa liikkuvat mets\xc3\xa4styskoirat voivat olla vaarassa, sill\xc3\xa4 susi tappaa itse\xc3\xa4\xc3\xa4n heikomman kilpailijan reviirill\xc3\xa4\xc3\xa4n ja toisaalta koira on suden kannalta helppo ravintokohde. Koirien suojaksi susia vastaan on kehitetty niin kutsuttua hukkaliivi\xc3\xa4, joka antaisi koiran kimppuun pyrkiv\xc3\xa4lle pedolle voimakkaan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6iskun.\n_START_SECTION_\nSusien vaarallisuus ihmisille\n_START_PARAGRAPH_\nSusi karttaa tavallisesti ihmist\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4y hyvin harvoin ihmisen kimppuun. Norjan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ministeri\xc3\xb6n tilaaman raportin (2002) mukaan susi on todistettavasti surmannut vuosina 1950\xe2\x80\x932000 Euroopassa ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 yhteens\xc3\xa4 17 ihmist\xc3\xa4 ja Pohjois-Amerikassa ei yht\xc3\xa4\xc3\xa4n. Suurin osa tapauksista on johtunut rabieksesta eli vesikauhusta: rabieksen v\xc3\xa4hentyess\xc3\xa4 ovat susihy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksetkin v\xc3\xa4hentyneet selv\xc3\xa4sti. Vuonna 2010 susi tappoi Alaskassa yhden ihmisen._NEWLINE_Susipelko on Suomessa vanhaa perua. Turun hovioikeus tuomitsi vuonna 1652 Iisalmen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 kotoisin olleen Lauri Kapaisen teloitettavaksi ja poltettavaksi susien noitumisen vuoksi. Tuomion mukaan Kapainen oli tunnustanut \xe2\x80\x9dnoituneensa\xe2\x80\x9d ne sudet, jotka edellisen\xc3\xa4 talvena raatelivat ja s\xc3\xb6iv\xc3\xa4t J\xc3\xa4\xc3\xa4sken pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 18 lasta. Samankaltaisia lasten sarjatappoja on Suomen kirkonkirjojen haudattujen luetteloihin merkitty yhteens\xc3\xa4 kuusi. Niist\xc3\xa4 ajoittuivat 1700-luvulle Ristiinan ja Ilomantsin lastensurmat. Eniten susien tappotekoja tunnetaan 1800-luvulta, jolloin kirjattiin Kaukolan, Kivennavan, H\xc3\xa4meen ja Varsinais-Suomen lastensurmat. Susien tekemi\xc3\xa4 surmia tapahtui eniten Karjalassa. Kivennavalla sudet tappoivat enemm\xc3\xa4n ihmisi\xc3\xa4 kuin miss\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Viimeinen mainittu suomalainen susiuhri 1800-luvulla oli 7.11.1881 kuollut viisivuotias Kalle Oskari Gr\xc3\xb6nroos Vahdolta. Vuonna 1932 jotkin lehdet kertoivat kuusivuotiaan tyt\xc3\xb6n joutuneen suden uhriksi Puumalassa, mutta uutinen todettiin per\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi._NEWLINE_Susien tekemien tappojen kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 voidaan arvioida kirkonkirjamerkint\xc3\xb6jen perusteella. Vuosilta 1710\xe2\x80\x931881 on listattu yhteens\xc3\xa4 175 tapausta, joista 98 alle 18-vuotiaita, 75 aikuisia, ja kaksi i\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n tuntemattomia. Toinen l\xc3\xa4hde antaa tosin samoilta vuosilta lasketuksi kokonaism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ksi 193 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi joitain kirkonkirjoihin merkitsem\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 tapauksia tunnetaan oikeuslaitoksen asiakirjojen perusteella. Monissa muistiin merkityist\xc3\xa4 tapauksista tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n tai ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4\xc3\xa4n ihmisen kimppuun k\xc3\xa4yneen suden sairastaneen rabiesta.\n_START_SECTION_\nAsenteita\n_START_PARAGRAPH_\nSusiin suhtautuminen on hyvin ristiriitaista, toisaalta jyrkk\xc3\xa4\xc3\xa4 vastustusta, toisaalta kiihke\xc3\xa4\xc3\xa4 puolustamista. Tutkimusten mukaan suteen suhtaudutaan Suomessa suurpedoista kielteisimmin. Suomalaiset suhtautuivat susiin vuoden 1997 tutkimuksen mukaan selv\xc3\xa4sti kielteisemmin haja-asutusalueilla kuin kaupungeissa. Tutkimuksen mukaan yksi keskeinen piirre ihmisten petoasenteissa oli, ett\xc3\xa4 Suomessa tulee olla elinvoimaiset petokannat, mutta ei omalla l\xc3\xa4hiseudulla. Toisaalta vuoden 2000 tutkimuksen mukaan niill\xc3\xa4 alueilla, joissa susikanta p\xc3\xa4\xc3\xa4osin el\xc3\xa4\xc3\xa4, suhtautuminen ei ollut sen kielteisemp\xc3\xa4\xc3\xa4 kuin alueilla, joissa susia tavataan vain satunnaisesti._NEWLINE_Mets\xc3\xa4stys ja Kalastus -lehden haastatteleman tutkija Ilpo Kojolan mukaan paras l\xc3\xa4\xc3\xa4ke susien aiheuttamien tuhojen kurissa pit\xc3\xa4miseksi on hillit\xc3\xa4 raivotaudin levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ja est\xc3\xa4\xc3\xa4 susien kesyyntyminen sopivalla mets\xc3\xa4styksell\xc3\xa4 eli ihmispelon olisi s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 susipopulaatiossa. Esimerkiksi Vancouverissa Kanadassa retkeilij\xc3\xa4t saivat susilauman kesyyntym\xc3\xa4\xc3\xa4n ruokkimalla, ja sudet alkoivat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 ihmisten kimppuun, jos herkkupaloja ei tipahtanutkaan._NEWLINE_N\xc3\xa4kemysero susien vastustajien ja puolustajien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on vaikeimpia esteit\xc3\xa4 susikannan kasvattamisen ja tulevaisuuden suunnittelussa, koska samalla v\xc3\xa4ist\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 vaikutetaan my\xc3\xb6s ihmisen asemaan omaksi koetussa, tutussa elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4. V\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 seurauksena on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6inen salamets\xc3\xa4styksen kasvu ja toisaalta susien aiheuttamat vahingot. Ongelmiin on yritetty esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 useita ratkaisuja, kuten susiaitojen rakentaminen vahinkojen v\xc3\xa4hent\xc3\xa4miseksi ja susikannan levitt\xc3\xa4minen L\xc3\xa4nsi-Suomeen, jotta tilanne helpottaisi it\xc3\xa4rajan tuntumassa. Tavalla tai toisella asiassa syntyy ristiriitoja eri osapuolten v\xc3\xa4lille.'