b'\n_START_ARTICLE_\nYrj\xc3\xb6 Kilpel\xc3\xa4inen\n_START_PARAGRAPH_\nYrj\xc3\xb6 Kaarle Kilpel\xc3\xa4inen (3. lokakuuta 1907 Lepp\xc3\xa4virta \xe2\x80\x93 30. tammikuuta 1955 Helsinki) oli suomalainen kansanedustaja, toimittaja ja pakinoitsija. Kilpel\xc3\xa4inen tunnetaan erityisesti radiotoimittajan ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n Yleisradion palveluksessa toisen maailmansodan aikana. H\xc3\xa4nen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4\xc3\xa4n nimimerkeist\xc3\xa4 tunnetuin on "Jahvetti".\n_START_SECTION_\nLapsuus ja nuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nYrj\xc3\xb6 Kilpel\xc3\xa4inen syntyi Pohjois-Savon maakunnassa, Lepp\xc3\xa4virran Saahkarlahden kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4, josta perhe muutti Kangaslammille. H\xc3\xa4n syntyi esikoisena pienviljelij\xc3\xa4 Otto Kilpel\xc3\xa4isen ja h\xc3\xa4nen vaimonsa Maria Sofia Hyn\xc3\xb6sen perheeseen. Kansakoulun k\xc3\xa4yty\xc3\xa4\xc3\xa4n Kilpel\xc3\xa4inen siirtyi opiskelemaan Helsingin Koelyseoon, josta h\xc3\xa4n valmistui ylioppilaaksi vuonna 1927. Lyseossa Kilpel\xc3\xa4isen luokkatovereina olivat my\xc3\xb6hempi suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4s Toivo Heikkil\xc3\xa4 ja my\xc3\xb6hempi ministeri ja Kansanel\xc3\xa4kelaitoksen johtaja Aku Sumu._NEWLINE_Vuosina 1928\xe2\x80\x931929 Kilpel\xc3\xa4inen suoritti asepalveluksensa Viipurissa ja Santahaminassa, kotiutuen Reserviupseerikoulun k\xc3\xa4yty\xc3\xa4\xc3\xa4n tykist\xc3\xb6n v\xc3\xa4nrikkin\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n aloitti opinnot Helsingin yliopiston filosofisessa tiedekunnassa. Kilpel\xc3\xa4inen oli opiskeluaikanaan Ylioppilaslehden toimitussihteeri ja pakinoi lehdess\xc3\xa4 nimimerkill\xc3\xa4 "Onkimies"._NEWLINE_H\xc3\xa4n liittyi my\xc3\xb6s Akateemiseen Karjala-seuraan, josta erosi vuonna 1932 M\xc3\xa4nts\xc3\xa4l\xc3\xa4n kapinan jakaessa seuran eri linjoihin. Samaan AKS:sta eronneeseen 53:n henkil\xc3\xb6n joukkoon kuului muiden muassa Urho Kekkonen. Samana vuonna Kilpel\xc3\xa4inen valmistui filosofian kandidaatiksi. Vuonna 1933 Kilpel\xc3\xa4inen avioitui Aili Kyllikki Patokosken kanssa. Valmistuttuaan yliopistosta Kilpel\xc3\xa4inen valittiin Kuopion kansalaisopiston johtajaksi vuosiksi 1932\xe2\x80\x931935. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4net valittiin rehtoriksi vasta perustettuun osuusliike Elannon henkil\xc3\xb6kunnan kouluun, jossa h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli vuoteen 1938 asti. Vuoden 1938 lokakuussa h\xc3\xa4net nimitettiin Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Akatemian v\xc3\xa4liaikaiseksi johtajaksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ty\xc3\xb6 keskeytyi talvisodan sytytty\xc3\xa4 30. marraskuuta 1939.\n_START_SECTION_\nJahvetti\n_START_PARAGRAPH_\nKilpel\xc3\xa4inen laati ja toimitti 1930-luvun loppupuolella radiopakinoita nimimerkill\xc3\xa4 Jahvetti. H\xc3\xa4n ennakoi suursodan syttymist\xc3\xa4 jo vuonna 1938 kommentoidessaan M\xc3\xbcnchenin sopimusta ja sen nojalla tapahtunutta Sudeettimaan liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Saksaan todeten kyseisen tavan voivan muodostua kohtalokkaaksi sek\xc3\xa4 yleisten oikeusperiaatteiden ett\xc3\xa4 varsinkin pienten kansojen olemassaolon kannalta. _NEWLINE_V\xc3\xa4lirauhan aikana Suomen Aseveljien Ty\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 k\xc3\xa4ynnisti toiminnan, jonka tarkoituksena oli yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 muun muassa henkist\xc3\xa4 maanpuolustusty\xc3\xb6t\xc3\xa4 ja torjua j\xc3\xa4rjestettyj\xc3\xa4 huhukampanjoita. Toiminta laajeni k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kansalaisten mielialojen ja poliittisten tapahtumien vaikutuksien seuraamisen. Toimintaa varten perustettiin kirjeenvaihtopalvelu, joka jatkosodan alettua laajeni niin, ett\xc3\xa4 kirjeit\xc3\xa4 k\xc3\xa4siteltiin my\xc3\xb6s radiol\xc3\xa4hetyksiss\xc3\xa4. N\xc3\xa4iden radiol\xc3\xa4hetysten toimittajaksi valittiin Kilpel\xc3\xa4inen. Kansalaisten l\xc3\xa4hett\xc3\xa4mien kirjeiden k\xc3\xa4sittelyn lis\xc3\xa4ksi Jahvetti k\xc3\xa4vi radioaalloilla propagandasotaa muun muassa Armas \xc3\x84iki\xc3\xa4\xc3\xa4 ja Moskovan Tiltua vastaan. Ohjelma oli eritt\xc3\xa4in suosittu, ja siihen l\xc3\xa4hetettiin sotavuosien aikana noin 100\xc2\xa0000 kirjett\xc3\xa4. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 noin 30\xc2\xa0000, joilla katsottiin olevan laajempaa mielenkiintoa, k\xc3\xa4siteltiin radiol\xc3\xa4hetyksiss\xc3\xa4, ja muihin l\xc3\xa4hetettiin vastaus postitse. Kirjeiden aiheina olivat mit\xc3\xa4 moninaisimmat kansalaisten ongelmat sota- ja pula-ajan vaikeissa oloissa, ja vastausten laadinnassa k\xc3\xa4ytettiin apuna eri alojen asiantuntijoita. Erityisen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Jahvetin syd\xc3\xa4nt\xc3\xa4 olivat v\xc3\xa4h\xc3\xa4v\xc3\xa4kisten pulmat ja erityisen ankarasti h\xc3\xa4n tuomitsi toisten ihmisten puutteesta ja h\xc3\xa4d\xc3\xa4st\xc3\xa4 hy\xc3\xb6tyneet keinottelijat. Loppuvuonna 1941 kirjeenvaihtopalvelu siirtyi suoraan Valtion tiedoituslaitoksen alaisuuteen. "Jahvetin kirjelaatikko" -nimist\xc3\xa4 ohjelmaa l\xc3\xa4hetettiin 23. elokuuta 1941 \xe2\x80\x93 6. tammikuuta 1945. Toimittajan henkil\xc3\xb6llisyys oli tiukasti varjeltu salaisuus ja se paljastui vasta sotien j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Kilpel\xc3\xa4inen oli Ranskan ja ranskalaisuuden tuntija ja ihailija. H\xc3\xa4n on k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4nyt Ranskan kansallislaulun Marseljeesin savon murteelle.\n_START_SECTION_\nPoliitikko\n_START_PARAGRAPH_\nKilpel\xc3\xa4inen oli liittynyt sosialidemokraattiseen puolueeseen vuonna 1937. Sotien j\xc3\xa4lkeen, vuonna 1945, h\xc3\xa4net valittiin eduskuntaan Kuopion l\xc3\xa4ntisest\xc3\xa4 vaalipiirist\xc3\xa4. Kansanedustajan ty\xc3\xb6n lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n toimi Suomen Sosialidemokraatti -lehden poliittisena toimittajana vuodesta 1947 alkaen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n paikan h\xc3\xa4n peri nimimerkki\xc3\xa4 Muste-Maalari k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neelt\xc3\xa4 Ano Airistolta, joka oli joutunut j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n sairauden vuoksi. Kilpel\xc3\xa4isen asemasta oikeistososialidemokraattina sek\xc3\xa4 ajan poliittisesta ilmapiirist\xc3\xa4 johtuen h\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si pakinoissaan erityisesti kansandemokraatteja vastaan. Kilpel\xc3\xa4inen halveksi varsinkin niit\xc3\xa4 suomalaisia, jotka olivat sota-aikana asettuneet silloisen vihollisen puolelle, mutta my\xc3\xb6s niit\xc3\xa4, jotka poliittisten suhdanteiden muuttuessa k\xc3\xa4\xc3\xa4nsiv\xc3\xa4t takkinsa. Toisaalta h\xc3\xa4n arvosteli my\xc3\xb6s porvareita siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n piiloutuivat "vaaran vuosina" sosialidemokraattien sel\xc3\xa4n taakse eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 astuneet etulinjaan torjumaan kommunismin vaaraa. SDP:n kansanedustajan Sylvi-Kyllikki Kilven loikattua kansandemokraatteihin vuonna 1946 Kilpel\xc3\xa4inen kirjoitti sarkastisesti sek\xc3\xa4 SDP:n ett\xc3\xa4 SKDL:n eduskuntaryhmien henkisen tason kohonneen huomattavasti._NEWLINE_Kilpel\xc3\xa4isen tekem\xc3\xa4n lakialoitteen pohjalta s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin vuonna 1948 "Lex Jahvetti", laki joka siirsi Yleisradion hallinnollisen toiminnan kulkulaitosten ja yleisten t\xc3\xb6iden ministeri\xc3\xb6lt\xc3\xa4 eduskunnalle. Matemaatikko Leo Sarion aisaparina h\xc3\xa4n oli ajamassa lakia Suomen Akatemiasta._NEWLINE_Kilpel\xc3\xa4inen syrj\xc3\xa4ytettiin Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Akatemian rehtorin paikalta vuonna 1945 ja h\xc3\xa4nen tilalleen nimitettiin Arvi Hautam\xc3\xa4ki. Kilpel\xc3\xa4isen el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerran kirjoittaja Simo Juntunen on arvellut, ett\xc3\xa4 vaihdoksen taustalla oli Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Akatemian johtokunnan puheenjohtajan, professori V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Voionmaan kauna V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tanneria kohtaan, ja ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4st\xc3\xa4 kaunasta olisivat saaneet osansa my\xc3\xb6s Tanneria l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 olleet, joihin Kilpel\xc3\xa4inen kuului. Ensimm\xc3\xa4isen eduskuntakautensa ajan Kilpel\xc3\xa4inen oli ilman vakituista tointa ja t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in h\xc3\xa4n avusti kirjoituksillaan muiden muassa Suomen Kuvalehte\xc3\xa4, Suomalaista Suomea ja Ilmari Turjan Kansan Kuvalehte\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n kirjoitti tekstej\xc3\xa4 revyyteatteri Punaiselle Myllylle muun muassa Arijoutsin kanssa, kunnes poliittiset satiirit tyrehtyiv\xc3\xa4t._NEWLINE_Niin kutsutun sotasyyllisyyslain tultua eduskunnan k\xc3\xa4sitelt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi elokuussa 1945 Kilpel\xc3\xa4inen arvosteli voimakkaasti vireill\xc3\xa4 ollutta lakia sen oltua luonteeltaan taannehtiva ja siten l\xc3\xa4nsimaisten oikeusperiaatteiden vastainen. Lain tultua hyv\xc3\xa4ksytyksi Kilpel\xc3\xa4inen avustajineen ker\xc3\xa4si materiaalin syytteeseen joutuneen V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerin puolustusta varten. Varsinaisen oikeudenk\xc3\xa4ynnin alettua marraskuussa 1945 h\xc3\xa4n johti syytettyjen puolustuksen toimistoa, jossa k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettiin syytettyjen ja heid\xc3\xa4n avustajiensa lausunnot ulkomaisille kielille. Kilpel\xc3\xa4isen ty\xc3\xb6parina oli kirjailija Yrj\xc3\xb6 Soini, joka seurasi itse istuntoja S\xc3\xa4\xc3\xa4tytalossa ja laati niist\xc3\xa4 tuoreet selostukset. Soinin mukaan Kilpel\xc3\xa4inen antautui t\xc3\xa4lle ty\xc3\xb6lleen niin tiiviisti ja uhrautuvasti, ett\xc3\xa4 se mursi h\xc3\xa4nen terveytens\xc3\xa4 ja johti osaltaan h\xc3\xa4nen varhaiseen kuolemaansa. Kun vankilasta jo vapautunut presidentti Risto Ryti ja Kilpel\xc3\xa4inen tapasivat er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 juhlatilaisuudessa 1950-luvun alkupuolella, Ryti sanoi hieman leikill\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4telless\xc3\xa4\xc3\xa4n Kilpel\xc3\xa4ist\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dMaisterinhan siell\xc3\xa4 vankilassa olisi pit\xc3\xa4nyt olla eik\xc3\xa4 meid\xc3\xa4n.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Kilpel\xc3\xa4inen ja Urho Kekkonen tunsivat toisensa jo Akateemisen Karjala-Seuran ajoilta. Kilpel\xc3\xa4isen vakaa k\xc3\xa4sitys oli, ett\xc3\xa4 Kekkonen liittyi Maalaisliittoon vain laskelmoiden ja ilman aatteellisia syit\xc3\xa4 tavoitteenaan p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 poliittisella urallaan mahdollisimman pitk\xc3\xa4lle, aina tasavallan presidentiksi saakka. Kilpel\xc3\xa4isen silmiss\xc3\xa4 Kekkonen oli takink\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4j\xc3\xa4, joka oli vuonna 1940 vastustanut Moskovan rauhan solmimista ja my\xc3\xb6hemmin ryhtynyt kannattamaan yst\xc3\xa4vyyspolitiikkaa Neuvostoliiton kanssa. Mit\xc3\xa4\xc3\xa4n vakavia yhteenottoja miesten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ei kuitenkaan sattunut. Usean eri henkil\xc3\xb6n muistaman mukaan Kilpel\xc3\xa4inen ennusti pari vuotta ennen vuoden 1956 presidentinvaalia Suomen saavan Kekkosesta elinik\xc3\xa4isen diktaattorin, mik\xc3\xa4li t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tulisi valituksi presidentiksi. Kekkosen nousua presidentin virkaan Kilpel\xc3\xa4inen ei ollut en\xc3\xa4\xc3\xa4 n\xc3\xa4kem\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_Kilpel\xc3\xa4inen toimi presidentin valitsijamiehen\xc3\xa4 vuonna 1950 ja kansanedustajana vuoteen 1955._NEWLINE_Kilpel\xc3\xa4inen kuoli vaikean sairauden murtamana vain 47 vuoden i\xc3\xa4ss\xc3\xa4.'