b'\n_START_ARTICLE_\nYhteisalue\n_START_PARAGRAPH_\nYhteisalue eli yhteinen alue on kahdelle tai useammalle kiinteist\xc3\xb6lle yhteisesti tietyn perusteen mukaisin osuuksin kuuluva alue.  Yhteisi\xc3\xa4 alueita ovat yhteiset vesialueet ja maa-alueet. Niihin kuuluvat my\xc3\xb6s yhteismets\xc3\xa4t ja yhteiset vesij\xc3\xa4t\xc3\xb6t._NEWLINE_Yhteisalue on kiinteist\xc3\xb6rekisteriin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 rekisteriyksikk\xc3\xb6. Se ei itse ole kiinteist\xc3\xb6, vaan se kuuluu kahdelle tai useammalle kiinteist\xc3\xb6lle.\n_START_SECTION_\nYhteisalueiden muodostuminen ja tarkoitus\n_START_PARAGRAPH_\nYhteisalueita on muodostunut isojaossa, uusjaossa ja muissakin kiinteist\xc3\xb6toimituksissa, kun alueita j\xc3\xa4tettiin usealle kiinteist\xc3\xb6lle yhteisiksi. Kyl\xc3\xa4n vesialueet j\xc3\xa4tettiin isojaossa yleens\xc3\xa4 tilojen yhteisiksi alueiksi._NEWLINE_Yhteisalueen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoituksena voi olla esimerkiksi soran, hiekan, mudan, saven, sammaleen tai veden ottaminen. Se voi toimia venevalkamana tai olla koski, yhteismets\xc3\xa4 tai yhteinen laidun. Alueen alkuper\xc3\xa4inen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoitus on sittemmin saattanut menett\xc3\xa4\xc3\xa4 merkityksens\xc3\xa4._NEWLINE_Yhteiset tiet ja valtaojat ovat lakanneet yhteisin\xc3\xa4 alueina 1.3.1977 alkaen ns. ojalain nojalla.\n_START_SECTION_\nLains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nVanhimmat yhteisalueet olivat kyl\xc3\xa4n osakkaiden jakamattomassa yhteisk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. T\xc3\xa4llaisia alueita olivat esimerkiksi kyl\xc3\xa4n mets\xc3\xa4 ja kalavesi. Yhteisalueista oli s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 vuoden 1734 lain rakennuskaaressa. My\xc3\xb6hempi jakolains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6 mahdollisti yhteisalueen muodostamisen useaa tarkoitusta varten._NEWLINE_Nykyisin yhteisalueiden hallintoa s\xc3\xa4\xc3\xa4ntelee yhteisaluelaki (758/1989), joka kumosi vuoden 1940 lain er\xc3\xa4ist\xc3\xa4 yhteisist\xc3\xa4 alueista ja niihin verrattavista etuuksista (204/1940). Yhteismetsi\xc3\xa4 varten on yhteismets\xc3\xa4laki (109/2003) ja yhteisen kalaveden osakkaat muodostavat kalastuslain (286/1982) mukaisen kalastuskunnan.\n_START_SECTION_\nYhteisalueen hallinto ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nYhteisen alueen osakkaita ovat alueen osakaskiinteist\xc3\xb6jen omistajat. Osakkaat muodostavat yhteisalueen osakaskunnan. Kunkin osakkaan osuus m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ytyy kiinteist\xc3\xb6nmuodostukselliselta pohjalta. Yhteisill\xc3\xa4 vesialueilla osakaskunta toimii my\xc3\xb6s kalastuskuntana. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n toiminnasta voi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 huolta osakkaiden valitsema hoitokunta._NEWLINE_Osakaskunnan on mahdollista j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4yty\xc3\xa4 ja vahvistaa s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6t sek\xc3\xa4 perustaa hoitokunta alueen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n toiminnan huolehtimiseksi. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4t osakaskunnat ovat kuitenkin edelleen enemmist\xc3\xb6n\xc3\xa4._NEWLINE_Osakkaalla on oikeus, jollei sit\xc3\xa4 ole rajoitettu, k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 yhteist\xc3\xa4 maa- tai vesialuetta hyv\xc3\xa4kseen ottaen huomioon alueen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoitus. K\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 ei saa est\xc3\xa4\xc3\xa4 muita osakkaita k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 aluetta vastaavanlaisella tavalla. K\xc3\xa4ytt\xc3\xb6valtuus ei riipu osakkaan osuuden suuruudesta._NEWLINE_Kiinteist\xc3\xb6j\xc3\xa4 lohkottaessa lohkokiinteist\xc3\xb6 saa osuuden yhteisalueeseen, jos siit\xc3\xa4 on n\xc3\xa4in sovittu. Yhteisalueosuuden tai osan siit\xc3\xa4 voi luovuttaa edelleen erill\xc3\xa4\xc3\xa4n kiinteist\xc3\xb6st\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in se liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n saajalle ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluvaan kiinteist\xc3\xb6\xc3\xb6n tai muodostetaan niin sanotuksi haamutilaksi. T\xc3\xa4llainen tila koostuu pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4 yhteisalueosuudesta.'