b'\n_START_ARTICLE_\nDuuri\n_START_PARAGRAPH_\nDuuri on l\xc3\xa4nsimaisessa musiikissa hyvin yleiseen diatoniseen asteikkoon perustuva s\xc3\xa4vellaji. Duuris\xc3\xa4velm\xc3\xa4 miellet\xc3\xa4\xc3\xa4n iloiseksi s\xc3\xa4velm\xc3\xa4ksi. Duuria vastaava kirkkos\xc3\xa4vellaji on jooninen. Duurin vastakohta on surumielinen molli.\n_START_SECTION_\nRakenne\n_START_PARAGRAPH_\nDuurissa on seitsem\xc3\xa4n s\xc3\xa4velt\xc3\xa4, joiden v\xc3\xa4liset korkeuserot s\xc3\xa4velaskelin ilmaistuina ovat 1\xe2\x80\x931\xe2\x80\x93\xc2\xbd\xe2\x80\x931\xe2\x80\x931\xe2\x80\x931\xe2\x80\x93\xc2\xbd. Solmisaatiossa niihin viitataan tavuilla do, re, mi, fa, sol (tai so), la ja si (tai ti)._NEWLINE_Duurikolmisoinnussa on pohjas\xc3\xa4vel, suuri terssi ja kvintti. Sellaisen muodostavat esimerkiksi s\xc3\xa4velet c, e ja g. Jokaisessa puhtaasti viritetyss\xc3\xa4 duurikolmisoinnussa s\xc3\xa4velten taajuuksien suhteet ovat 4\xc2\xa0: 5\xc2\xa0: 6. Duuriasteikossa esiintyy kolme duurikolmisointia, joiden pohjas\xc3\xa4velin\xc3\xa4 ovat asteikon ensimm\xc3\xa4inen, nelj\xc3\xa4s ja viides s\xc3\xa4vel eli toonika, subdominantti ja dominantti (do, fa ja sol). N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 esiintyv\xc3\xa4t kaikki asteikon s\xc3\xa4velet. Jos ne kaikki viritet\xc3\xa4\xc3\xa4n puhtaasti, saadaan duuriasteikon s\xc3\xa4velten taajuuksien suhteiksi ovat 24\xc2\xa0: 27\xc2\xa0: 30\xc2\xa0: 32\xc2\xa0: 36\xc2\xa0: 40\xc2\xa0: 45\xc2\xa0: 48, tai supistettuna_NEWLINE__NEWLINE_1 : 9/8 (= 1,125) : 5/4 (= 1,25) : 4/3 (\xe2\x89\x88 1,333) : 3/2 (= 1,5) : 5/3 (\xe2\x89\x88 1,667) : 15/8 (= 1,875) : 2_NEWLINE_Jos soitin viritet\xc3\xa4\xc3\xa4n niin, ett\xc3\xa4 yksi s\xc3\xa4vellaji soi t\xc3\xa4ysin puhtaasti, poikkeavat kuitenkin muut s\xc3\xa4vellajit puhtaasta huomattavan paljon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi on otettu k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tasaviritysj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, jossa puoliaskeleen p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 olevien s\xc3\xa4velten taajuuksien suhde on aina 1\xc2\xa0: . Silloin jokaisen duuriasteikon s\xc3\xa4velten taajuuksien suhteet poikkeavat puhtaista vain hieman ja ovat seuraavat:_NEWLINE__NEWLINE_1 :  (\xe2\x89\x88 1,1225) :  (\xe2\x89\x88 1,2599) :  (\xe2\x89\x88 1,3348) :  (\xe2\x89\x88 1,4983) :  (\xe2\x89\x88 1,6818) :  (\xe2\x89\x88 1,8877) : 2.'