b'\n_START_ARTICLE_\nSveitsi\n_START_SECTION_\nFyysinen maantiede\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsin pinta-ala on 41\xc2\xa0290\xc2\xa0neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Maa voidaan jakaa maantieteellisesti kolmeen osaan: Juravuoristoon, Mittellandiin ja Alppeihin._NEWLINE_Metsien ja niittyjen peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4t Juravuoret laskeutuvat luoteesta jyrk\xc3\xa4sti Sveitsin Mittellandiin, joka ulottuu noin 50 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4n\xc3\xa4 vy\xc3\xb6hykkeen\xc3\xa4 Geneve\xc2\xadnj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 Boden\xc2\xadj\xc3\xa4rveen. Kaikki suuret kaupungit ja p\xc3\xa4\xc3\xa4osa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 keskittyv\xc3\xa4t t\xc3\xa4lle alueelle. Keskimaa on noin 400\xe2\x80\x93900\xc2\xa0metri\xc3\xa4 korkeaa, mutta siit\xc3\xa4 kohoaa muutamia korkeita huippuja. J\xc3\xa4rvist\xc3\xa4 ovat suurimpia Genevenj\xc3\xa4rvi, Bodenj\xc3\xa4rvi ja Neuch\xc3\xa2telinj\xc3\xa4rvi._NEWLINE_Sveitsin maisemaa hallitsevat Alpit, jotka kulkevat maan l\xc3\xa4pi. Sveitsi kattaa noin 20 prosenttia Alpeista, jotka taas k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t noin 60 prosenttia maan pinta-alasta. Sveitsiss\xc3\xa4 sijaitsee noin 100 vuorenhuippua, jotka ovat l\xc3\xa4hes tai yli 4\xc2\xa0000 metri\xc3\xa4 korkeita merenpinnan tasoon n\xc3\xa4hden. Korkein kohta on Dufourspitze, 4\xc2\xa0634\xc2\xa0metri\xc3\xa4, joka sijaitsee Lounais-Sveitsin Valais\xe2\x80\x99n Alpeilla, Italian rajalla. Muutkin Sveitsin korkeimmat huiput sijaitsevat l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Rh\xc3\xb4nen laakson etel\xc3\xa4puolisilla Valais\xe2\x80\x99n Alpeilla. N\xc3\xa4iden pohjoispuolella ovat Bernin Alpit, joiden huipuista osa niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n saavuttaa yli 4\xc2\xa0000 metrin korkeuden._NEWLINE_Monet Euroopan suuret joet saavat alkunsa Sveitsin Alpeilta. Rh\xc3\xb4nen alkuj\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 on Valais\xe2\x80\x99ssa. Reinin ja Tonavan sivujoen Innin alkujoet ovat Graub\xc3\xbcndeniss\xc3\xa4. Pojoen sivujoki Ticino laskee Maggiorej\xc3\xa4rven kautta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Sveitsin alueen pisimm\xc3\xa4t joet ovat Rein, 375,5 kilometri\xc3\xa4, Aare, 288,2 kilometri\xc3\xa4 ja Rh\xc3\xb4ne, 266,3 kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nIlmasto\n_START_PARAGRAPH_\nIlmastonsa puolesta Sveitsi voidaan jakaa nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n vy\xc3\xb6hykkeeseen: Alppien etel\xc3\xa4puoleen, Alppeihin, Mittellandiin ja Juravuoristoon. Alppien etel\xc3\xa4puolisessa osassa vallitsee v\xc3\xa4limerenilmasto. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4 muistuttaa muuten Italiaa, mutta sateet ovat yleisempi\xc3\xa4 ja voivat olla rankkojakin. Talvella pitk\xc3\xa4t pakkasjaksot ovat harvinaisia. Alppien alueella korkeuseroista johtuvat l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilojen ja sadem\xc3\xa4\xc3\xa4rien vaihtelut ovat suuria. Talvisin laaksoissa on usein sumuista, mutta ylh\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 rinteill\xc3\xa4 aurinkoista. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pilvet voivat ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6id\xc3\xa4 vuorenhuiput, kun taas laaksoissa on aurinkoista. Paikalliset laaksotuulet ovat voimakkaita. Alpeilta puhaltaa usein kev\xc3\xa4isin l\xc3\xa4mmin ja kuiva f\xc3\xb6hntuuli. Mittellandissa on talvisin kylm\xc3\xa4\xc3\xa4, usein sumuista ja varsin lumista. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on l\xc3\xa4mmint\xc3\xa4 mutta melko sateista. Juravuoret ovat korkeudeltaan vain puolet Alpeista, mutta niiden rinteet ovat jyrkki\xc3\xa4. Siell\xc3\xa4 sataa paljon enemm\xc3\xa4n kuin keskitasangolla. Lumi pysyy vuorilla pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja laaksoissa on talvella joskus eritt\xc3\xa4in kylm\xc3\xa4\xc3\xa4 purevien laskutuulten takia.\n_START_SECTION_\nLuonto ja luonnonsuojelu\n_START_PARAGRAPH_\nJuravuorilla ja Mittellandissa kasvaa lehtimetsi\xc3\xa4 600\xe2\x80\x931\xc2\xa0000\xc2\xa0metrin korkeudelle ja Alpeilla 1\xc2\xa0400\xc2\xa0metrin korkeudelle. Niiden yl\xc3\xa4puolella on havumetsi\xc3\xa4 1\xc2\xa0500\xe2\x80\x932\xc2\xa0400\xc2\xa0metrin korkeudelle. Ylinn\xc3\xa4 on alppiniittyj\xc3\xa4. Pysyv\xc3\xa4n lumen raja on noin 3\xc2\xa0000 metriss\xc3\xa4._NEWLINE_Sveitsiss\xc3\xa4 on noin 1\xc2\xa0600 eri tavalla suojeltua luontokohdetta. Laajoja suojelualueita on kaikkiaan 18, ja niiden yhteispinta-ala on 6\xc2\xa0109 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 eli noin 15 prosenttia maan pinta-alasta. Suojelualueet on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty kolmeen luokkaan. Kansallispuistoja on yksi, Sveitsin kansallispuisto Engadinissa; alueellisia luonnonpuistoja on 10 ja luontokokemuspuistoja yksi. Ennen puistoksi nime\xc3\xa4mist\xc3\xa4 alueet ovat puistoehdokkaita. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 alueita on kuusi (tammikuu 2012).\n_START_SECTION_\nVarhaiset vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nVanhimmat ihmisasutuksen merkit Sveitsiss\xc3\xa4 ovat 150\xc2\xa0000 vuoden takaa, ja vanhin sielt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytynyt piikivinen ty\xc3\xb6kalu on arvioitu sadantuhannen vuoden ik\xc3\xa4iseksi. Tunnetuin esihistoriallinen l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikka on Cotencherin luola, jonne neandertalinihmiset j\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t kivisi\xc3\xa4 ty\xc3\xb6kaluja 60\xc2\xa0000 vuotta sitten. Vanhimmat j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet maataloudesta on ajoitettu 5300-luvulle eaa. Kupari otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n noin 3800 eaa., pronssi 1\xc2\xa0500 vuotta my\xc3\xb6hemmin, ja rautakausi alkoi Sveitsiss\xc3\xa4 noin 800 eaa._NEWLINE_Roomalaiset kutsuivat nykyist\xc3\xa4 Sveitsin aluetta nimell\xc3\xa4 Helvetia. Siell\xc3\xa4 asui kaksi kelttiheimoa, helvetialaiset ja raetialaiset. Roomalaiset valloittivat alueen gallialaissodissa 58 eaa. ja hallitsivat sit\xc3\xa4 400-luvulle asti. Rooman vallan luhistuttua alueen it\xc3\xa4osan valtasivat alemannit, l\xc3\xa4nsiosan burgundit.\n_START_SECTION_\nKeskiaikainen valtioliitto\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1291 kolme mets\xc3\xa4seutua, Uri, Schwyz ja Unterwalden solmivat valaliiton ja yhdistiv\xc3\xa4t voimansa taistelussa Habsburg-sukua vastaan. Valaliiton perustamisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n perinteisesti 1. elokuuta 1291, jota vietet\xc3\xa4\xc3\xa4n Sveitsin kansallisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Morgartenin taistelussa vuonna 1315 liittolaiset l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t Habsburgien joukot, jotka olivat tulleet puolustamaan Einsiedelnin luostaria, jonka Schwyzin maanviljelij\xc3\xa4t olivat vallanneet._NEWLINE_Liitto sin\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n oli yksi lukuisista tuonaikaista kaupunkien ja muiden alueiden muodostamista liitoista, eik\xc3\xa4 sen tavoitteena ollut itsen\xc3\xa4isyys, vaan turvata alueen asema ep\xc3\xa4vakaana aikana Saksan kuninkaan Rudolf I Habsburgilaisen kuoltua. Ajatus yhten\xc3\xa4isest\xc3\xa4 Sveitsist\xc3\xa4 alkoi synty\xc3\xa4 huomattavasti my\xc3\xb6hemmin. Laajempaan tietoisuuteen tarina valaliiton perustamisesta Vierwaldst\xc3\xa4ttersee-j\xc3\xa4rven rannalla sijaitsevalla R\xc3\xbctlin niityll\xc3\xa4 vannotulla juhlallisella valalla (r\xc3\xbctlischwur) levisi vasta Friedrich Schillerin n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n \xe2\x80\x9dWilhelm Tell\xe2\x80\x9d (1804) my\xc3\xb6t\xc3\xa4._NEWLINE_1300-luvulla liitto alkoi laajentua, kun Luzern liittyi siihen 1322. Z\xc3\xbcrich seurasi vuonna 1351, Zug vuonna 1352 ja Bern vuonna 1353. Glarus otettiin mukaan v\xc3\xa4h\xc3\xa4isemmin oikeuksin vuonna 1352. Kyse oli siis kaupunkien ja laaksojen muodostamasta liitosta, eik\xc3\xa4 se ollut yhten\xc3\xa4inen vaan muodostunut joukosta erillisi\xc3\xa4 liittosopimuksia yksitt\xc3\xa4isten osallisten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4._NEWLINE_My\xc3\xb6h\xc3\xa4iskeskiajalla liittolaiset joutuivat uusiin konflikteihin Habsburgien kanssa: it\xc3\xa4valtalaiset voitettiin Sempachin taistelussa vuonna 1386. Lis\xc3\xa4ksi valaliiton sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytiin Vanha Z\xc3\xbcrichinsota vuosina 1449\xe2\x80\x931450 ja 1474\xe2\x80\x931478 valaliittolaiset osallistuivat burgundilaissotiin. Svaabilais\xc2\xadsodan (1499) my\xc3\xb6t\xc3\xa4 valaliittolaiset (\xe2\x80\x99Yl\xc3\xa4saksan liitto\xe2\x80\x99) saavuttivat Baselin rauhassa k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isen aseman keisarikunnasta. Reformaation aikana liitto rakoili osan kantoneista liitytty\xc3\xa4 Ulrich Zwinglin ja Jean Calvinin johtamaan reformaatioon toisten pysytty\xc3\xa4 katolilaisina. Uskonriita johti sis\xc3\xa4llissotaan, ja vuoden 1531 rauhassa p\xc3\xa4\xc3\xa4dyttiin kompromissiin: Z\xc3\xbcrich, Bern, Basel, Schaffhausen ja osia Graub\xc3\xbcndenist\xc3\xa4 reformoitiin; Luzern, Zug, Solothurn ja Freiburg pysyiv\xc3\xa4t katolisina._NEWLINE_Kolmikymmenvuotisen sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4neen Westfalenin rauhan yhteydess\xc3\xa4 vuonna 1648 muut eurooppalaiset valtiot tunnustivat Sveitsin itsen\xc3\xa4isyyden keisarikunnasta ja sen suvereniteetin. Ranskan vallankumouksen sotien yhteydess\xc3\xa4 Sveitsi j\xc3\xa4i Ranskan ja It\xc3\xa4vallan armeijoiden v\xc3\xa4liin ja joutui valloitetuksi. Siit\xc3\xa4 tehtiin Helvetian tasavalta vuonna 1798. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 Ranskan vasallivaltio lakkautettiin muodollisesti vuonna 1803. Wienin kongressi (1815) palautti Napoleonin h\xc3\xa4vi\xc3\xb6n j\xc3\xa4lkeen Sveitsin itsen\xc3\xa4isyyden. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Valais\xe2\x80\x99n, Neuch\xc3\xa2telin ja Geneven kantonit liittyiv\xc3\xa4t Sveitsiin ja antoivat sille maan nykyiset rajat. Wienin kongressissa my\xc3\xb6s Euroopan suurvallat tunnustivat maan puolueettomuuden.\n_START_SECTION_\nLiittovaltio tiivistyy\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1847 sis\xc3\xa4llissota puhkesi j\xc3\xa4lleen katolisten ja protestanttisten kantonien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 (Sonderbundskrieg). Se kesti kuitenkin vain kuukauden ja kuolonuhrien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 j\xc3\xa4i alle sataan. Sveitsi v\xc3\xa4lttyi mullistuksilta \xe2\x80\x9dEuroopan hulluna vuonna\xe2\x80\x9d 1848, mutta s\xc3\xa4\xc3\xa4ti kuitenkin perustuslain, joka otti k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n kansan\xc2\xad\xc3\xa4\xc3\xa4nestykset t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 laeista, siirsi puolustuksen, kaupan ja lakiasiat liittovaltiolle ja j\xc3\xa4tti muut asiat kantonien omaan p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4nt\xc3\xa4valtaan. Vuonna 1874 perustuslaki uudistettiin t\xc3\xa4ysin, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen se pysyi pienin muutoksin voimassa vuoteen 1999 saakka.\n_START_SECTION_\n1900-luvulta nykyaikaan\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsi on tunnettu puolueettomuudestaan eik\xc3\xa4 se osallistunut kumpaankaan maailmansotaan. Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana se organisoi Punaisen Ristin toimintaa. Vuonna 1920 maa liittyi Kansainliittoon. YK:n j\xc3\xa4senyytt\xc3\xa4 harkittiin toisen maailmansodan aikana ja vuonna 1986, mutta vasta vuoden 2002 t\xc3\xa4p\xc3\xa4r\xc3\xa4n kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksen j\xc3\xa4lkeen Sveitsi liittyi YK:hon. Sit\xc3\xa4 ennen Sveitsi oli liittynyt EFTAan vuonna 1959 ja Euroopan neuvostoon 1963, ja vuonna 1972 se solmi vapaakauppasopimuksen EEC:n kanssa._NEWLINE_Sveitsin talouskasvu alkoi 1900-luvun alussa. Tekstiileit\xc3\xa4 valmistettiin aluksi l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 kotiteollisuuden keinoin. Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen talous kasvoi voimakkaasti. 1970-luvulle asti t\xc3\xa4rkein sektori oli teollisuus, etenkin kellojen ja koneen osien valmistus. Maahan tuli vierasty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 etenkin Italiasta. 1970-luvulla palvelusektori ohitti teollisuuden merkityksen.\n_START_SECTION_\nPoliittinen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsin hallintoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 on ainutlaatuinen maailmassa. Sveitsill\xc3\xa4 ei ole varsinaista valtionp\xc3\xa4\xc3\xa4miest\xc3\xa4, vaan toimeenpanovaltaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 seitsenj\xc3\xa4seninen liittoneuvosto, jonka puheenjohtajaksi,  liittopresidentiksi, valitaan yksi j\xc3\xa4senist\xc3\xa4 yksivuotiselle kaudelle._NEWLINE_Kaksikamarinen parlamentti eli liittokokous hallitsee yhdess\xc3\xa4 kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksiss\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4vien sveitsil\xc3\xa4isten kanssa. Liittokokouksella on oikeus lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6n, mutta suuri osa laeista k\xc3\xa4y l\xc3\xa4pi hyv\xc3\xa4ksymisprosessin kansan\xc2\xad\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksess\xc3\xa4. Kansallisneuvoston eli alahuoneen 200 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4 valitaan p\xc3\xa4\xc3\xa4osin suhteellisella vaalilla. Poikkeuksen muodostavat kuusi v\xc3\xa4h\xc3\xa4v\xc3\xa4kist\xc3\xa4 kantonia, joista valitaan vain yksi edustaja enemmist\xc3\xb6vaaliperiaatteella. Yl\xc3\xa4huoneen 46 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 yksi entisist\xc3\xa4 puolikantoneista ja kaksi muista kantoneista \xe2\x80\x93 valitaan suoralla enemmist\xc3\xb6vaalilla. Toimikausi on molemmissa kamareissa nelj\xc3\xa4 vuotta._NEWLINE_Sveitsin naiset saivat \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeuden valtioliiton vaaleissa vuonna 1971, yhten\xc3\xa4 viimeisimmist\xc3\xa4 valtioista Euroopassa. Viel\xc3\xa4 vuoden 1959 kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksess\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeus tyrm\xc3\xa4ttiin 67 prosentin \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4neist\xc3\xa4 vastustettua lainmuutosta. Kantonitasolla naisten \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeus ulottui koko Sveitsin kattavaksi vuonna 1990, jolloin Appenzell Innerrhodenin naiset saivat \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeuden valtioliiton tuomioistuimen tulkittua paikallisen lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6n perustuslain vastaiseksi.\n_START_SECTION_\nSuora demokratia\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsin kansalaiset el\xc3\xa4v\xc3\xa4t kolmen toimivallan eli kunnan, kantonin ja valaliiton lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6n vaikutuksessa. Jo valaliiton perustuslaissa vuonna 1848 m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin suoran demokratian j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 (jota kutsutaan joskus vain puolittain suoraksi tai edustukselliseksi suoraksi demokratiaksi, koska sit\xc3\xa4 t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4v\xc3\xa4t tavallisemmat parlamentaarisen demokratian instituutiot). Suoran demokratian v\xc3\xa4lineet (kansalaisoikeudet, Volksrechte, droits civiques) ovat valaliiton tasolla oikeus tehd\xc3\xa4 perustuslakialoite ja oikeus kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestykseen (referendum). Molemmilla voidaan kumota parlamentin tekemi\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. Vastaavat menetelm\xc3\xa4t ovat k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kantonien ja kuntien tasolla._NEWLINE_Vaatimalla lain valaliiton laajuiseen kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestykseen ryhm\xc3\xa4 kansalaisia voi kyseenalaistaa parlamentin jo hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4n lain, jos se saa ker\xc3\xa4tty\xc3\xa4 lakia vastaan v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 50\xc2\xa0000 allekirjoitusta 100 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in sovitaan maanlaajuinen \xc3\xa4\xc3\xa4nestysp\xc3\xa4iv\xc3\xa4, jolloin \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeutetut p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4t lain lopullisesta hyv\xc3\xa4ksymisest\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4enemmist\xc3\xb6ll\xc3\xa4. \xc3\x84\xc3\xa4nestys voidaan toteuttaa my\xc3\xb6s kahdeksan kantonin yhteisest\xc3\xa4 vaatimuksesta._NEWLINE_Samoin perustuslakialoite sallii kansalaisten \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4\xc3\xa4 valaliiton tasolla lis\xc3\xa4yksest\xc3\xa4 perustuslakiin, jos he saavat ker\xc3\xa4tty\xc3\xa4 18 kuukauden sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 100\xc2\xa0000 \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeutetun allekirjoitukset lis\xc3\xa4yksen puolesta. Parlamentti voi tehd\xc3\xa4 ehdotetulle lis\xc3\xa4ykselle vastaehdotuksen, jolloin \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4jien t\xc3\xa4ytyy vaalip\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 merkit\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nestyslippuun sek\xc3\xa4 ehdotuksen ett\xc3\xa4 vastaehdotuksen kohdalle, kannattavatko he niit\xc3\xa4 ja lis\xc3\xa4ksi merkit\xc3\xa4, kumpaa ehdotusta he kannattavat, jos molemmat hyv\xc3\xa4ksyt\xc3\xa4\xc3\xa4n. Perustuslain lis\xc3\xa4ykset t\xc3\xa4ytyy hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 kaksinkertaisella enemmist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 (valaliiton laajuinen kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestys ja enemmist\xc3\xb6 eri kantonien \xc3\xa4\xc3\xa4nestystuloksista)._NEWLINE_Kantonien ja kuntien tasolla voidaan vastaavalla tavalla \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4\xc3\xa4 muutoksista lakeihin ja lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s muun muassa taloudellisista p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksist\xc3\xa4, kuten muutoksista verotukseen tai suurista julkisista rakennusprojekteista. \xc3\x84\xc3\xa4nestykseen vaadittavien allekirjoitusten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelee paikallisesti.\n_START_SECTION_\nUlkosuhteet ja kansainv\xc3\xa4liset instituutiot\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsi on pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4nyt joutumasta liittoihin, jotka voisivat vaatia suoria sotilaallisia, poliittisia tai taloudellisia toimia. Maa on ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 puolueeton vuodesta 1515. Muut eurooppalaiset suurvallat tunnustivat sen puolueettomuuden jo Napoleonin sotien j\xc3\xa4lkeen vuonna 1815. Sveitsist\xc3\xa4 tuli Yhdistyneiden kansakuntien j\xc3\xa4sen vasta 10. syyskuuta 2002. Maaliskuussa 2002 j\xc3\xa4rjestetyss\xc3\xa4 kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksess\xc3\xa4 54 prosenttia kansalaisista oli \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4nyt liittymisen puolesta. Sveitsill\xc3\xa4 on diplomaattisuhteet l\xc3\xa4hes kaikkien valtioiden kanssa, ja historiallisesti maa onkin toiminut usein v\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisiss\xc3\xa4 kiistoissa. Maa ei kuulu Euroopan unioniin; sveitsil\xc3\xa4iset ovat hyl\xc3\xa4nneet liittouman j\xc3\xa4senyyden aiheeseen liittyviss\xc3\xa4 kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksiss\xc3\xa4. Sveitsi on kuitenkin tehnyt EU:n kanssa useita alakohtaisia kahdenv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 sopimuksia._NEWLINE_Ep\xc3\xa4tavallisen suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6j\xc3\xa4 on perustanut tukikohtansa Sveitsiin, osittain maan puolueettomuuden vuoksi. Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun kansainv\xc3\xa4linen liike on syntynyt Genevess\xc3\xa4, ja vaikka Sveitsi on yksi Yhdistyneiden kansakuntien uusimmista j\xc3\xa4senvaltioista, Geneven Kansojen palatsi on j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n toiseksi merkitt\xc3\xa4vin toimipaikka New Yorkin p\xc3\xa4\xc3\xa4majan j\xc3\xa4lkeen. Se toimi alun perin Kansainliiton p\xc3\xa4\xc3\xa4majana. Euroopan-p\xc3\xa4\xc3\xa4majan lis\xc3\xa4ksi Sveitsiss\xc3\xa4 on monia muitakin YK:n j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6j\xc3\xa4, kuten Maailman terveysj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 (WHO) ja Kansainv\xc3\xa4linen televiestint\xc3\xa4liitto (ITU) \xe2\x80\x93 yhteens\xc3\xa4 Genevess\xc3\xa4 toimii noin 200 kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4. Kaupungissa sijaitsevat Euroopan yleisradiounionin p\xc3\xa4\xc3\xa4maja ja Maailman talousfoorumi, joka tunnetaan parhaiten vuosittaisesta Davosissa j\xc3\xa4rjestett\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 konferenssista, jossa poliitikot ja talousjohtajat keskustelevat maailman ongelmista._NEWLINE_Eri puolella Sveitsi\xc3\xa4 toimii lis\xc3\xa4ksi useita urheiluj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6j\xc3\xa4. FIBA-koripalloliiton p\xc3\xa4\xc3\xa4paikka on Genevess\xc3\xa4, UEFA:n (Union of European Football Associations) p\xc3\xa4\xc3\xa4maja Nyonissa, FIFAn (F\xc3\xa9d\xc3\xa9ration Internationale de Football Association) ja IIHF:n (International Ice Hockey Federation) p\xc3\xa4\xc3\xa4majat Z\xc3\xbcrichiss\xc3\xa4, Union Cycliste Internationale sijaitsee Aiglessa, Kansainv\xc3\xa4linen olympiakomitea toimii Lausannessa ja niin edelleen.\n_START_SECTION_\nArmeija ja asevelvollisuus\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsin asevoimat muodostuvat maavoimista ja ilmavoimista (Schweizer Luftwaffe). Vuodesta 2005 Sveitsin asevoimat on tukenut EU:n rauhanturvaajien EUFOR-missiota Bosnia-Herzegovinassa Cougar-helikoptereillaan. Syyskuussa 2014 j\xc3\xa4rjestetyss\xc3\xa4 kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestyksess\xc3\xa4 yli 73 prosenttia \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4jist\xc3\xa4 kannatti asevelvollisuuden s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4._NEWLINE_Kantonit j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4v\xc3\xa4t kutsunnat, ja kirjalliset ohjeet palveluksesta armeijassa, v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojelussa tai siviilipalveluksessa l\xc3\xa4hetet\xc3\xa4\xc3\xa4n kaikille 16-vuotiaille, my\xc3\xb6s naisille. T\xc3\xa4ytetty\xc3\xa4\xc3\xa4n 18 vuotta miehet ja vapaaehtoiset naiset osallistuvat yhden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kest\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n tiedotustilaisuuteen, jossa kerrotaan eri vaihtoehdoista suorittaa asevelvollisuus. Palvelus suoritetaan joko aseellisena maa- tai ilmavoimissa, siviilipalveluksena tai v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojelussa. Ne, jotka eiv\xc3\xa4t suorita mit\xc3\xa4\xc3\xa4n edell\xc3\xa4 mainituista, maksavat kolmen prosentin suuruista lis\xc3\xa4veroa 30-vuotiaaksi asti, poislukien vakavasti vammaiset._NEWLINE_Sveitsil\xc3\xa4isist\xc3\xa4 miehist\xc3\xa4 noin 60 prosenttia suorittaa varusmiespalveluksen. Sveitsiss\xc3\xa4 on  panostettu paljon v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojeluun. V\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojatilat ovat korkealuokkaisia, ja noin 17 prosenttia asevelvollisista koulutetaan v\xc3\xa4est\xc3\xb6nsuojeluteht\xc3\xa4viin._NEWLINE_Sveitsin armeijalla on ainutlaatuinen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6 aseiden suhteen. Maan armeija perustuu j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa reservil\xc3\xa4iset s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t henkil\xc3\xb6kohtaista asettaan kotona my\xc3\xb6s varusmiespalveluksen j\xc3\xa4lkeen kertausharjoitusten v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana. Itse varusmieskoulutus muodostuu yhdest\xc3\xa4 90 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n peruskoulutusjaksosta ja sen j\xc3\xa4lkeen noin kolmen viikon kertausjaksoista kahden vuoden v\xc3\xa4lein 42 ik\xc3\xa4vuoteen asti. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 merkitsee sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 suurella osalla alle 42-vuotiaista miehist\xc3\xa4 on kotonaan rynn\xc3\xa4kk\xc3\xb6kiv\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Vuodesta 2007 ammuksia ei kuitenkaan en\xc3\xa4\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilytet\xc3\xa4 kotona joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta. Maassa ei ole valtakunnallista aserekisteri\xc3\xa4, mutta arvioidaan, ett\xc3\xa4 kodeissa on 2\xe2\x80\x933 miljoonaa ampuma-asetta.\n_START_SECTION_\nEnergia\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsin energiankulutus on yli 900 petajoulea vuodessa. Yli puolet energiasta on per\xc3\xa4isin fossiilisista polttoaineista. Vuonna 2010 k\xc3\xa4ytetyst\xc3\xa4 energiasta 54 prosenttia tuotettiin \xc3\xb6ljyll\xc3\xa4, 12,7 prosenttia maakaasulla ja 0,7 prosenttia kivihiilell\xc3\xa4._NEWLINE_S\xc3\xa4hk\xc3\xb6 tuotetaan Sveitsiss\xc3\xa4 suurimmaksi osaksi vesivoimalla (55 prosenttia) ja ydinvoimalla (40 prosenttia). Konventionaaliset fossiilisia poltto\xc2\xadaineita tai uusiutuvia energian\xc2\xadl\xc3\xa4hteit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t l\xc3\xa4mp\xc3\xb6voimalat tuottavat noin viisi prosenttia kokonaistuotannosta. Vuonna 2010 Sveitsi kulutti 66,8 miljardia kilowattituntia s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 ja tuotti 66,3 miljardia kilowattituntia. Kotitaloudet, teollisuus ja palvelut kuluttavat kukin noin kolmanneksen s\xc3\xa4hk\xc3\xb6st\xc3\xa4. Vuonna 2003 sveitsil\xc3\xa4iset hylk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t kaksi ydinvoiman vastaista lakiehdotusta: Moratorium Plus, joka olisi jatkanut uusien ydinvoimaloiden rakennuskieltoa, ja Strom ohne Atom, joka olisi johtanut ydinvoimaloiden alasajoon. Toukokuussa 2011, Fukushiman onnettomuuden j\xc3\xa4lkimainingeissa, Sveitsi ilmoitti ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 Euroopan maana luopuvansa ydinvoimasta.\n_START_SECTION_\nTiede ja teknologia\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsi on ollut jo kauan keskeinen kansainv\xc3\xa4lisen tutkimuksen maa. Se investoi 2,6 prosenttia bruttokansantuotteestaan tutkimukseen. Viime vuosina keskeisi\xc3\xa4 tutkimusaloja ovat olleet nanoteknologia, avaruustutkimus ja ilmastotutkimus. Monet Sveitsiss\xc3\xa4 syntyneet ja asuneet tutkijat ovat saaneet Nobeleita. Vuoden 1975 j\xc3\xa4lkeen fysiikan Nobelin ovat saaneet vuonna 1986 Heinrich Rohrer ja vuonna 1987 Alexander M\xc3\xbcller, kun taas kemian Nobelilla palkittiin vuonna 1991 Richard Ernst ja vuonna 2002 Kurt W\xc3\xbcthrich._NEWLINE_Euroopan hiukkasfysiikan tutkimuskeskus CERN toimii Geneven liepeill\xc3\xa4 Sveitsin ja Ranskan rajalla.\n_START_SECTION_\nKielet ja etniset ryhm\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsiss\xc3\xa4 on runsaat 8,5 miljoonaa vakinaista asukasta, ja maa onkin suhteellisen tihe\xc3\xa4\xc3\xa4n asuttu. Sveitsi sijaitsee kolmen eurooppalaisen suurvallan kupeessa. Ne ovat kaikki vaikuttaneet maan kulttuuriin ja kielitilanteeseen._NEWLINE_Sveitsin perustuslain mukaan maassa on nelj\xc3\xa4 kansalliskielt\xc3\xa4 (saks. Landessprache): saksa, ranska, italia ja retoromaani. Liittovaltion viralliset kielet (saks. Amtssprache) ovat saksa, ranska ja italia, sill\xc3\xa4 t\xc3\xa4ydennyksell\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 retoromaaninkielisell\xc3\xa4 on oikeus hoitaa virallisia asioitaan \xc3\xa4idinkielell\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kantonit m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t viralliset kielens\xc3\xa4 itse._NEWLINE_Saksaa (63,7 prosenttia v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4) puhutaan l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 maan pohjois-, it\xc3\xa4- ja keskiosissa, ranskaa (20,4 prosenttia) l\xc3\xa4nness\xc3\xa4, italiaa (6,5 prosenttia) etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja retoromaania (0,5 prosenttia) kaakossa Graub\xc3\xbcndenin kantonissa. Saksa on ainoa virallinen kieli 17 kantonissa, ranska nelj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kantonissa (Geneve, Jura, Neuch\xc3\xa2tel, Vaud) ja italia yhdess\xc3\xa4 (Ticino). Sek\xc3\xa4 ranska ett\xc3\xa4 saksa ovat virallisia kieli\xc3\xa4 kolmessa kantonissa (Bern, Fribourg, Valais). Graub\xc3\xbcndeniss\xc3\xa4 on kolme virallista kielt\xc3\xa4: saksa, retoromaani ja italia. Retoromaania puhuu vain pieni v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6, ja vuoteen 1996 saakka hallinnossa k\xc3\xa4ytettiin vain saksaa, ranskaa ja italiaa. Kansallisella tasolla sill\xc3\xa4 ei ole juuri n\xc3\xa4kyvyytt\xc3\xa4. Kielell\xc3\xa4 on viisi murretta, mutta virallisesti k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n vain yht\xc3\xa4 keinotekoisesti luotua kirjakielt\xc3\xa4 (Rumantsch Grischun)._NEWLINE_Sveitsiss\xc3\xa4 puhuttu saksa kuuluu alemannimurteisiin ja sit\xc3\xa4 kutsutaan sveitsinsaksaksi (usein \xe2\x80\x9dMundart\xe2\x80\x9d). Se jakautuu edelleen useisiin pienempiin murteisiin, joiden puhujat kuitenkin yleens\xc3\xa4 ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4v\xc3\xa4t toisiaan. Tiedotusv\xc3\xa4lineiss\xc3\xa4 ja kirjallisuudessa k\xc3\xa4ytetty saksa, Schweizer Hochdeutsch, eroaa suuresti puhutusta kielest\xc3\xa4 ja sit\xc3\xa4 opetetaan kouluissa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 saksan muoto eroaa lis\xc3\xa4ksi jonkin verran Saksassa k\xc3\xa4ytetyst\xc3\xa4 kirjakielest\xc3\xa4. Samoin maan ranskankielisess\xc3\xa4 osassa on aiemmin puhuttu lukuisia murteita (patois), joista suurin osa on kuitenkin jo kuollut. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 murteet eiv\xc3\xa4t ole ranskan vaan arpitaanin (franco-proven\xc3\xa7al) murteita. Sveitsiss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytetty ranska ei juuri eroa standardista ranskasta. _NEWLINE_Sveitsin kielitilanne on ollut keskustelunaiheena jo pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vaikka sveitsil\xc3\xa4isill\xc3\xa4 on periaatteessa helppo p\xc3\xa4\xc3\xa4sy muille kielialueille television ja radion kautta, muunkielisi\xc3\xa4 ohjelmia ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 juuri katsota, ja esimerkiksi kirjakaupoissa oman kielialueen ulkopuolella julkaistuja kirjoja ei ole yht\xc3\xa4 hyvin saatavilla. Virallisissa tilaisuuksissa monet puhuvat omaa kielt\xc3\xa4\xc3\xa4n ja olettavat, ett\xc3\xa4 muut ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4v\xc3\xa4t sit\xc3\xa4. Aina kielirajat eiv\xc3\xa4t noudata maantieteellisi\xc3\xa4 rajoja; maan saksan- ja ranskankielisten alueiden v\xc3\xa4list\xc3\xa4 jakolinjaa kutsutaan vitsikk\xc3\xa4\xc3\xa4sti nimell\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dR\xc3\xb6stigraben\xe2\x80\x9d suositun ruokalajin mukaan. Jo vuonna 1850 satiirinen lehti Postheiri yhdisti kolme virallista kielt\xc3\xa4 uudeksi sveitsin kieleksi pilaillakseen parlamentin kustannuksella:_NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbOrdre du giorno: esparnissi dans les ausgabi f\xc3\xa9d\xc3\xa9rali. Un rednero ergreift la parole. Viele membri andiano dans le vorzimmero pour rauchare un cigarro; les autres lesano les zeitungen.\xc2\xbb _NEWLINE_Noin kaksi miljoonaa ulkomaalaista muodostavat vajaat 25 prosenttia Sveitsin vakinaisesta v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 (31.12.2015). Osuus on suurin Geneven kantonissa (41 prosenttia) ja pienin Appenzell Innerrhodenissa (11 prosenttia). Kaikista Sveitsin asukkaista, sek\xc3\xa4 vakinaisesti ett\xc3\xa4 tilap\xc3\xa4isesti asuvista (yhteens\xc3\xa4 8,4 miljoonaa vuonna 2015), ulkomaalaisten osuus oli runsas 25 prosenttia eli noin 2,1 miljoonaa. Italialaiset (noin 320\xc2\xa0000) ovat ulkomaalaisten suurin ryhm\xc3\xa4, heid\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 tulevat saksalaiset (noin 310\xc2\xa0000), portugalilaiset (noin 270\xc2\xa0000), ranskalaiset (130\xc2\xa0000) ja kosovolaiset (110\xc2\xa0000). Suomalaisia, ilman Sveitsin kansalaisuutta, asui maassa vuoden 2015 lopulla 4\xc2\xa0022 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. _NEWLINE_2000-luvulla sveitsil\xc3\xa4iset ja ulkomaiset instituutiot ovat ilmaisseet huolensa erityisesti Sveitsin politiikassa lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneest\xc3\xa4 ksenofobiasta. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta ulkomaalaisten suuri osuus Sveitsin v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja maahanmuuttajien suhteellisen ongelmaton sopeutuminen maan oloihin ovat osoituksia maan avoimuudesta.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsiss\xc3\xa4 koulutukseen liittyv\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksenteko on kantonien tasolla, liittovaltiolla ei ole opetusministeri\xc3\xa4, ja alueellisia eroja on paljon. Kouluvuoden ja koulu-uran pituus on kuitenkin p\xc3\xa4\xc3\xa4tetty liittovaltion tasolla. Koulutus muodostuu nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 asteesta: esikoulu, alakoulu, kaksivaiheinen yl\xc3\xa4koulu, korkea-aste ja aikuisopiskelu. Ala- ja yl\xc3\xa4koulu ovat pakollisia, ja esikoulu on useissa kantoneissa pakollinen. Yksityiskouluja on, mutta suurin osa lapsista k\xc3\xa4y julkista koulua. Noin 16-vuotiaana oppivelvollisuus p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy, ja nuoret voivat valita ammatillisen tai korkeakouluun t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n opetuksen v\xc3\xa4lilt\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vaihe kest\xc3\xa4\xc3\xa4 3\xe2\x80\x934 vuotta, ja suurin osa nuorista (vuonna 2001\xe2\x80\x932002 90\xc2\xa0% ik\xc3\xa4luokasta) hankkii toisen asteen koulutuksen. Perinteisesti alakoulussa luetaan \xc3\xa4idinkielen lis\xc3\xa4ksi toista kotimaista kielt\xc3\xa4. Vuonna 2000 Z\xc3\xbcrichin kantoni alkoi opettaa alakoululaisille englantia. Jotkut saksankieliset kantonit seurasivat mallia._NEWLINE_Sveitsiss\xc3\xa4 on kaksi liittovaltion yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 teknillist\xc3\xa4 yliopistoa, EPFL Lausannessa ja ETH Z\xc3\xbcrich. Yliopistoja on 10, lis\xc3\xa4ksi on ammattikorkeakouluja ja opettajankoulutuslaitoksia sek\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 muuta yliopistotason oppilaitosta.\n_START_SECTION_\nErityispiirteet\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsin alueellinen kielellinen jakautuminen tekee vaikeaksi puhua yhten\xc3\xa4isest\xc3\xa4 sveitsil\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kulttuurista. Sveitsin kulttuurista traditiota leimaavat yhteydet italian-, ranskan- ja saksankielisiin naapurimaihin. My\xc3\xb6s monet ulkomaalaiset kirjailijat ja taiteilijat \xe2\x80\x93 kuten Voltaire, James Joyce ja Charles Chaplin \xe2\x80\x93 ovat asuneet tai asettuneet maahan. Muuttoliike voimistui erityisesti kansallissosialismin ja fasismin aikakaudella pakolaiskirjailijoiden muuttaessa Sveitsiin; heist\xc3\xa4 kuuluisin Saksasta tullut on ep\xc3\xa4ilem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 Thomas Mann. Vastapainoksi moni sveitsil\xc3\xa4inen taiteilija \xe2\x80\x93 kuten Le Corbusier, Paul Klee ja Jean-Luc Godard \xe2\x80\x93 on j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt maansa vied\xc3\xa4kseen nimens\xc3\xa4 ulkomaille. Kuvataiteilijoista kuuluisimpia ovat Klee ja Alberto Giacometti. Tunnetuimpiin sveitsil\xc3\xa4issyntyisiin arkkitehteihin lukeutuvat vuorostaan Le Corbusierin lis\xc3\xa4ksi Mario Botta ja Herzog & de Meuron._NEWLINE_Vuorilla on pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n ollut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 vaikutus sveitsil\xc3\xa4iseen kulttuuriin. Jo keskiajalla ne toimivat estein\xc3\xa4, jotka sallivat pienten yhteis\xc3\xb6jen vastustaa ulkopuolisia valloitusyrityksi\xc3\xa4, mutta toisaalta ulkoisten uhkien ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6imien yhteis\xc3\xb6jen piti liittoutua toistensa kanssa suojellakseen itse\xc3\xa4\xc3\xa4n. Sveitsil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 onkin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 syytetty \xe2\x80\x9dk\xc3\xa4pertymisest\xc3\xa4 ker\xc3\xa4lle\xe2\x80\x9d; esimerkiksi sveitsil\xc3\xa4inen kirjailija Charles-Ferdinand Ramuz (1878\xe2\x80\x931947) piti maansa asukkaita toisaalta \xe2\x80\x9dhyv\xc3\xa4k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksisin\xc3\xa4, varovaisina ja tunnollisina\xe2\x80\x9d mutta toisaalta \xe2\x80\x9dpikkumaisina\xe2\x80\x9d. Sveitsill\xc3\xa4 ja sveitsil\xc3\xa4isill\xc3\xa4 on kuitenkin ollut merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 vaikutus eurooppalaiseen kulttuuriin, ja Euroopalle yhteiset kulttuuriaallot aina karolingisesta renessanssista ja romaanisesta arkkitehtuurista humanismiin ja reformaatioon ovat kukoistaneet maassa. Laajaa kulttuurista merkityst\xc3\xa4 on ollut muun muassa Z\xc3\xbcrichiss\xc3\xa4 vuonna 1916 syntyneell\xc3\xa4 dadaismilla._NEWLINE_Alpeilla ja niihin liittyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 symboliikalla on muutoinkin ollut suuri merkitys Sveitsin kulttuurille ja kansalliselle identiteetille; nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin monilla vuoristoalueilla on vallalla talvisin eloisa hiihtokeskus- ja kes\xc3\xa4isin vuorostaan patikointikulttuuri. Monilla alueilla on s\xc3\xa4ilynyt perinteinen maanviljelys- ja paimenkulttuuri, ja kaupunkien ulkopuolella on lukemattomia pientiloja. Sveitsil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kansantaidetta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yll\xc3\xa4 erilaisissa j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6iss\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4ri maata. Sen t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 muotoja ovat musiikki, tanssi, runous, puukaiverrukset ja kirjonta. Perinteisen sveitsil\xc3\xa4isen musiikin symboleiksi ovat nousseet alppitorvi ja jodlaus, yhdess\xc3\xa4 haitarin kanssa._NEWLINE_Unescon maailmanperint\xc3\xb6luettelossa on Sveitsist\xc3\xa4 12 kohdetta: yhdeks\xc3\xa4n kulttuurikohdetta ja kolme luontokohdetta.\n_START_SECTION_\nKirjallisuus\n_START_PARAGRAPH_\nKoska Sveitsin valaliitto oli perustamisestaan vuonna 1291 aina 1700-luvun loppuun saakka l\xc3\xa4hes kokonaisuudessaan saksankielist\xc3\xa4 aluetta, varhaisin sveitsil\xc3\xa4inen kirjallisuus oli saksankielist\xc3\xa4. Toisaalta ranskan vaikutus kasvoi Berniss\xc3\xa4 ja muualla jo 1700-luvun aikana, kun kielt\xc3\xa4 alettiin pit\xc3\xa4\xc3\xa4 muodikkaana. Varsinaista yhten\xc3\xa4ist\xc3\xa4 sveitsil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kirjallisuutta ei ole, sill\xc3\xa4 maa koostuu useista kielialueista. Sveitsinsaksalaisen kirjallisuuden klassikoihin lukeutuvat Jeremias Gotthelf (1797\xe2\x80\x931854) ja Gottfried Keller (1819\xe2\x80\x931890). My\xc3\xb6hemmin 1900-luvulla vaikuttaneita kirjailijoita olivat Robert Walser (1878\xe2\x80\x931956), Max Frisch (1911\xe2\x80\x931991) ja Friedrich D\xc3\xbcrrenmatt (1921\xe2\x80\x931990)._NEWLINE_Merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 Sveitsiss\xc3\xa4 vaikuttaneita ranskankielisi\xc3\xa4 kirjailijoita olivat 1700-luvulla ja 1800-luvun vaihteessa Jean-Jacques Rousseau (1712\xe2\x80\x931778) ja Germaine de Sta\xc3\xabl (1766\xe2\x80\x931817). Rousseau syntyi Genevess\xc3\xa4, joka ei tosin tuolloin kuulunut Sveitsiin. 1900-luvulla kirjoittivat Charles-Ferdinand Ramuz (1878\xe2\x80\x931947), jonka romaanit kuvaavat ankarissa mutta kauniissa olosuhteissa asuvien talonpoikien ja vuoristolaisten el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4, ja Blaise Cendrars (s. Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Sauser, 1887\xe2\x80\x931961). Kuuluisin sveitsil\xc3\xa4inen kirjallinen luomus lienee kuitenkin Heidi, tarina isois\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kanssa Alpeilla el\xc3\xa4v\xc3\xa4st\xc3\xa4 orpotyt\xc3\xb6st\xc3\xa4. Se oli yksi kaikkien aikojen suosituimmista lastenkirjoista ja sen kirjoittaja Johanna Spyri (1827\xe2\x80\x931901) laati my\xc3\xb6s muita samanaiheisia teoksia.\n_START_SECTION_\nMuseot\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsiss\xc3\xa4 on noin 1\xc2\xa0100 museota. Niiss\xc3\xa4 k\xc3\xa4vi vuonna 2013 yhteens\xc3\xa4 21 miljoonaa vierasta. Suosituimmat museot ovat Luzernissa sijaitseva Sveitsin liikennemuseo (saks. Verkehrshaus der Schweiz), jossa oli 519\xc2\xa0000 k\xc3\xa4vij\xc3\xa4\xc3\xa4 vuonna 2013, Caillerin suklaamuseo (ransk. Maison Cailler) Broc\xe2\x80\x99ssa (386\xc2\xa0000 k\xc3\xa4vij\xc3\xa4\xc3\xa4) sek\xc3\xa4 Chillonin linna Montreux\xe2\x80\x99n l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 (349\xc2\xa0000 k\xc3\xa4vij\xc3\xa4\xc3\xa4). Muita merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 museoita ovat muun muassa Sveitsin kansallismuseo, Baselin taidemuseo sek\xc3\xa4 Winterthurissa sijaitseva tiedekeskus Swiss Science Center Technorama.\n_START_SECTION_\nTiedotusv\xc3\xa4lineet\n_START_PARAGRAPH_\nSveitsin perustuslaki takaa lehdist\xc3\xb6n- ja ilmaisunvapauden. Maan kansallinen uutistoimisto on ollut vuonna 1894 perusettu Schweizerische Depeschenagentur (SDA). Se tuottaa tietoja median k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n kolmella kielell\xc3\xa4, saksaksi, ranskaksi ja italiaksi. SDA:n tuottamaa sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neet l\xc3\xa4hes kaikki Sveitsin tiedotusv\xc3\xa4lineet ja useat ulkomaiset tiedotusv\xc3\xa4lineet. Taloudellisten ongelmien paineesta SDA yhdistyi vuoden 2018 alussa kuvayhti\xc3\xb6-Keystonen kanssa, jolloin syntyi uusi sveitsil\xc3\xa4is-it\xc3\xa4valtalainen uutis- ja kuvatoimisto Keystone-SDA._NEWLINE_Historiallisesti Sveitsiss\xc3\xa4 on ollut maan kokoon n\xc3\xa4hden suurin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 sanomalehti\xc3\xa4 maailmassa, ja l\xc3\xa4hes kaikissa t\xc3\xa4rkeimmiss\xc3\xa4 kaupungeissa ilmestyy ainakin paikallislehti. Vaikutusvaltaisimmat sanomalehdet ovat saksankieliset Tages-Anzeiger ja Neue Z\xc3\xbcrcher Zeitung sek\xc3\xa4 ranskankielinen Le Temps. Kulttuurin monimuotoisuuden ja lukuisten alueellisten identiteettien ansiosta lehti\xc3\xa4 on paljon, mutta monet niist\xc3\xa4 ovat pieni\xc3\xa4. Maan kielitilanteen vuoksi Sveitsiss\xc3\xa4 on saatavilla suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ulkomaisia sanomalehti\xc3\xa4._NEWLINE_Sveitsin yleisradio SRG SSR on vastuussa televisio- ja radio-ohjelmien tuotannosta. Sen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 on tuottaa maan kaikilla kielill\xc3\xa4 laadukkaita ja monipuolisia ohjelmia, ja sill\xc3\xa4 on studioita kaikilla kielialueilla: radio-ohjelmia tuotetaan kymmeness\xc3\xa4 eri studiossa ja televisio-ohjelmia Genevess\xc3\xa4, Z\xc3\xbcrichiss\xc3\xa4 ja Luganossa. Laajan kaapeliverkon ansioista sveitsil\xc3\xa4iset voivat katsoa useita ulkomaisia televisiokanavia, ja keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isess\xc3\xa4 kodissa n\xc3\xa4kyykin yli 20 kanavaa. Vuonna 2017 noin 94 prosenttia sveitsil\xc3\xa4isist\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytti Interneti\xc3\xa4. Sveitsin valaliiton latinankielinen virallinen nimi on Confoederatio Helvetica, josta johdettua lyhennett\xc3\xa4 CH k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n esimerkiksi valtion maatunnuksena Internetiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nHiihto, laskettelu, lumilautailu ja vuorikiipeily ovat Sveitsiss\xc3\xa4 suosittuja, ja maan luonto sopiikin niiden harrastamiseen hyvin. Talviurheilulajeihin kuuluu my\xc3\xb6s rattikelkkailu, joka aloitettiin St. Moritzissa 1800-luvun lopulla. Ensimm\xc3\xa4iset alppihiihdon maailmanmestaruuskilpailut pidettiin Sveitsin M\xc3\xbcrreniss\xc3\xa4 vuonna 1931, ja St. Moritz vuorostaan toimi kahteen otteeseen talviolympialaisten pitopaikkana vuosina 1928 ja 1948. Menestyneit\xc3\xa4 sveitsil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 alppihiiht\xc3\xa4ji\xc3\xa4 ovat esimerkiksi Pirmin Zurbriggen (nelj\xc3\xa4 maailmancupin voittoa 1984\xe2\x80\x931990) ja Didier Cuche (nelj\xc3\xa4 sy\xc3\xb6ksycupin voittoa 2007\xe2\x80\x932011). Maastohiiht\xc3\xa4j\xc3\xa4 Dario Cologna on my\xc3\xb6s menestynyt urheilija._NEWLINE_Kaikkein suosituin urheilulaji on kuitenkin jalkapallo. Maan p\xc3\xa4\xc3\xa4sarjassa Super Leaguessa pelaa kymmenen joukkuetta, ja Sveitsin jalkapallomaajoukkue on pelannut kymmenen kertaa maailmanmestaruuskilpailujen lopputurnauksessa (viimeksi 2014). Elokuussa 2017 se oli FIFA:n rankingissa sijalla 4. Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2008 pelattiin Sveitsiss\xc3\xa4 ja It\xc3\xa4vallassa. My\xc3\xb6s j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekko on suosittua; Sveitsin korkein liigataso on nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n National League A. Viimeksi maa toimi j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekon maailmanmestaruuskilpailujen is\xc3\xa4nt\xc3\xa4n\xc3\xa4 vuonna 2009. Lentopallo lienee naisten keskuudessa suosituin joukkueurheilulaji \xe2\x80\x93 koripallo on vuorostaan suosittua erityisesti ranskankielisell\xc3\xa4 alueella, k\xc3\xa4sipallo saksankielisell\xc3\xa4. Salibandyss\xc3\xa4 (Unihockey) naisten maajoukkue voitti maailmanmestaruuden vuonna 2005. Sveitsist\xc3\xa4 on tullut my\xc3\xb6s menestyneit\xc3\xa4 tennispelaajia, kuten Roger Federer, Stanislas Wawrinka ja Martina Hingis._NEWLINE_Perinteisiin sveitsil\xc3\xa4isiin urheilulajeihin kuuluu sveitsil\xc3\xa4inen paini eli Schwingen. Sit\xc3\xa4 harrastetaan erityisesti maaseudulla. Vastaavanlainen perinteinen laji on Hornussen, jossa kiekko ly\xc3\xb6d\xc3\xa4\xc3\xa4n mailalla ilmaan.'