b'\n_START_ARTICLE_\nOskar Engberg\n_START_PARAGRAPH_\nOskar Leander Engberg (9. maaliskuuta 1875 Viipuri \xe2\x80\x93 5. joulukuuta 1955 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enliikkeen aktiivi ja sosialidemokraatti, joka vallankumouksellisena pidetyn toimintansa johdosta oli 1800-luvun lopulla karkotettuna Siperiassa. Karkotuksensa aikana h\xc3\xa4n yst\xc3\xa4vystyi Vladimir Leninin ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n puolison Nade\xc5\xbeda Krupskajan kanssa.\n_START_SECTION_\nVarhaiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nViipurissa syntynyt Engberg k\xc3\xa4vi ruotsinkielist\xc3\xa4 koulua, kunnes perhe muutti Pietariin is\xc3\xa4n saatua ty\xc3\xb6paikan Putilovin tehtaalta. Koulunk\xc3\xa4ynnin lopetettuaan my\xc3\xb6s Oskar meni t\xc3\xb6ihin samalle tehtaalle, jossa h\xc3\xa4n aluksi ty\xc3\xb6skenteli valssaamossa. Hieman my\xc3\xb6hemmin Engberg menetti ty\xc3\xb6tapaturmassa yhden sormistaan, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4net siirrettiin sorvarin oppipojaksi. Ty\xc3\xb6l\xc3\xa4isill\xc3\xa4 ei tuolloin ollut tapaturmavakuutuksia ja oppipojan palkka oli my\xc3\xb6s Engbergin entist\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 huonompi. Kokemansa ep\xc3\xa4kohdat saivat h\xc3\xa4net kiinnostumaan ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enaatteesta ja pian Engberg l\xc3\xa4hti mukaan vallankumouksellisten sosialidemokraattien toimintaan. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4net vangittiin pariksi kuukaudeksi kiellettyjen lentolehtisten levitt\xc3\xa4misesta ja lopulta syksyll\xc3\xa4 1897 Engberg karkotettiin kolmeksi vuodeksi Siperiaan, kun h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 syytettiin my\xc3\xb6s laittomien lakkojen organisoinnista.\n_START_SECTION_\nKarkotus Siperiaan\n_START_PARAGRAPH_\nEngberg m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin Krasnojarskin alueella sijaitsevaan \xc5\xa0u\xc5\xa1enskojen kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jonne oli karkotettuna my\xc3\xb6s Vladimir Lenin. H\xc3\xa4n oli aikaisemmin kuullut Leninin puhuvan jo Pietarissa, mutta ei kuitenkaan tuntenut t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6lt\xc3\xa4. Hieman my\xc3\xb6hemmin kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n saapuivat karkotettuina my\xc3\xb6s Leninin puoliso Nade\xc5\xbeda Krupskaja \xc3\xa4iteineen sek\xc3\xa4 puolalainen vallankumouksellinen sosialidemokraatti Ivan Lukit\xc5\xa1 Prominski (1859\xe2\x80\x931923). Hein\xc3\xa4kuussa 1898 Lenin ja Krupskaja solmivat avioliiton, Engbergin hoitaessa avustajan - nykyist\xc3\xa4 bestmania vastaavaa - teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4n valmisti my\xc3\xb6s kupariset vihkisormukset Krupskajan mukanaan tuomilla ty\xc3\xb6v\xc3\xa4lineill\xc3\xa4. _NEWLINE_Nade\xc5\xbeda Krupskajan mukaan Engberg oli oppinut mies, vaikka h\xc3\xa4nen tietonsa sosialismista olivatkin v\xc3\xa4h\xc3\xa4iset. Lenin opetti Engberille muun muassa Erfurtin ohjelman sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\xc3\xa4, Krupskajan lukiessa h\xc3\xa4nelle saksankielisi\xc3\xa4 teoksia, kuten Karl Marxin kirjoittamia P\xc3\xa4\xc3\xa4omaa ja Kommunistista manifestia. Engberg oli oppinut hieman saksaa jo kouluaikoinaan monikulttuurisessa Viipurissa. Krupskajan kertoman mukaan Engberg ei kuitenkaan sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4nyt niiden ajatuksia ja oppitunnit loppuivat jo muutamien p\xc3\xa4ivien j\xc3\xa4lkeen. Vuonna 1953 Yleisradiolle antamassaan haastattelussa Engberg kertoi kuitenkin pysyneens\xc3\xa4 aina Leninin h\xc3\xa4nelle opettamassa sosialidemokratiassa, eik\xc3\xa4 milloinkaan omaksunut t\xc3\xa4m\xc3\xa4n my\xc3\xb6hemp\xc3\xa4\xc3\xa4 kommunismia._NEWLINE_Yst\xc3\xa4vyys Leninin pariskunnan kanssa s\xc3\xa4ilyi my\xc3\xb6s Engbergin vuonna 1900 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyneen karkotuksen j\xc3\xa4lkeen. Suomessa piileskellyt Lenin vieraili h\xc3\xa4nen luonaan Helsingin Ullanlinnassa vuonna 1906 ja leskeksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neen Krupskajan Engberg tapasi viel\xc3\xa4 vuonna 1937 oltuaan kutsuvieraana Moskovan Lenin-museon avajaisissa. H\xc3\xa4nen valmistamansa vihkisormukset olivat neuvostoaikana museon kokoelmissa, josta ne 1993 siirtyiv\xc3\xa4t valtion historiallisen museon haltuun. Engbergin karkotusvuosien asuinm\xc3\xb6kki puolestaan kuuluu nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc5\xa0u\xc5\xa1enskojen kotiseutumuseolle.\n_START_SECTION_\nPaluu Suomeen\n_START_PARAGRAPH_\nEngberg karkoitus p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuonna 1900. Lenin pyysi h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n puolueen agitaattoriksi Etel\xc3\xa4-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle, mutta vanhemmat halusivat Engbergin palaavan Pietariin. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n viranomaiset eiv\xc3\xa4t kuitenkaan antaneet h\xc3\xa4nen j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 kaupunkiin, joten Engberg p\xc3\xa4\xc3\xa4tti muuttaa Suomeen. H\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli aluksi metallitehtaissa Viipurissa ja Pyht\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4, kunnes muutti p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkiseudulle. Vuoden 1905 suurlakon j\xc3\xa4lkeen Engberg perusti Helsinkiin ven\xc3\xa4j\xc3\xa4nkielisen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen, jonka edustajaksi h\xc3\xa4net valittiin my\xc3\xb6s SDP:n puolueneuvostoon. Engberg toimi yhdityksen puheenjohtajana, mutta viranomaiset kuitenkin lakkauttivat sen jo hein\xc3\xa4kuussa 1907. _NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin Engberg rakensi talon Nissbackan kartanon mailta ostamalleen tontille tuolloin Tuusulaan kuuluneeseen Nikinm\xc3\xa4keen ja ty\xc3\xb6skenteli sorvarina VR:n Pasilan konepajalla vuodet 1925\xe2\x80\x931945. Engberg oli mukana perustamassa Jokivarren kansakoulua vuonna 1903 ja Korson ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyst\xc3\xa4 1906. H\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s Tuusulan kunnanvaltuutettuna. Viimeisin\xc3\xa4 vuosinaan Engberg oli kiinnostunut teosofiasta.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nOskari ja Anna Maria (1872\xe2\x80\x931933) Engbergin perheeseen syntyi kuusi lasta. Heid\xc3\xa4n pojistaan Lauri Oskar Engberg kaatui jatkosodan aikana Karhum\xc3\xa4ess\xc3\xa4 joulukuussa 1941.'