b"\n_START_ARTICLE_\nSepforis\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nSepforis sijaitsi Ala-Galileassa suunnilleen V\xc3\xa4limeren rannikon ja Genesaretinj\xc3\xa4rven puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4, noin 16 kilometri\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen Taaborinvuoresta. Kaupunki oli rakennettu kukkulalle, ja sen ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 oli hedelm\xc3\xa4llist\xc3\xa4 tasankoa. Et\xc3\xa4isyys Tiberiakseen id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli linnuntiet\xc3\xa4 noin 25 kilometri\xc3\xa4, Caesarea Maritimaan eli Kesareaan lounaassa noin 45 kilometri\xc3\xa4 ja Jerusalemiin etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 noin 110 kilometri\xc3\xa4. Nasaretin kyl\xc3\xa4 sijaitsi noin kahdeksan kilometri\xc3\xa4 Sepforiista etel\xc3\xa4kaakkoon.\n_START_SECTION_\nVarhainen roomalainen aika\n_START_PARAGRAPH_\nSepforis oli taustaltaan juutalainen kaupunki. Sen nimi tulee oletettavasti heprean sanasta tzippor, mik\xc3\xa4 tarkoittaa lintua. Kaupunki on ollut olemassa viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n Hasmonien hallitsijasuvun aikana 100-luvun eaa. lopulla. Se mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran Aleksanteri Jannaioksen aikana Ptolemaios Latyroksen sinne tekem\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen yhteydess\xc3\xa4. Roomalaisten vallattua Palestiinan vuonna 63 eaa. Sepforis toimi aluksi Galilean p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkina siihen saakka, kun t\xc3\xa4m\xc3\xa4 asema siirtyi Tiberiaalle._NEWLINE_Juudean kuningas Antigonos linnoitti Sepforiin k\xc3\xa4ydess\xc3\xa4\xc3\xa4n sotaa Rooman vasallikuningasta Herodes Suurta vastaan. Herodes valtasi kaupungin takaisin Galilean sotaretkens\xc3\xa4 aikana vuonna 37 eaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Sepforis toimi ajoittain kuninkaallisena asuinpaikkana, ja siell\xc3\xa4 oli kuninkaallinen palatsi. Paikallinen kapinallinen Juudas, Hiskian poika, hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si kaupunkiin, ry\xc3\xb6sti sen ja vei sielt\xc3\xa4 aseet joukoilleen. Syyrian roomalainen kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Varus valtasi ja tuhosi kaupungin my\xc3\xb6hemmin. Tetrarkki Herodes Antipas rakennutti ja linnoitti Sepforiin uudelleen ja kaunisti kaupunkia. H\xc3\xa4n piti sit\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkinaan, kunnes perusti Tiberiaan kaupungin vuonna 19 jaa._NEWLINE_Sepforiin asukkaiden enemmist\xc3\xb6 oli juutalaisia, mutta kaupungissa oli voimakasta hellenistist\xc3\xa4 eli kreikkalaista ja my\xc3\xb6hemmin roomalaista vaikutusta. Sepforiin merkityksest\xc3\xa4 juutalaisille todistaa se, ett\xc3\xa4 kaupunki oli yksi viidest\xc3\xa4 kaupungista, jossa toimi Gabiniuksen perustama sanhedrinin paikallisosasto. Kaupungin asukkaasta k\xc3\xa4ytettiin kreikaksi etnonyymi\xc3\xa4 Sepf\xc5\x8drit\xc4\x93s (\xce\xa3\xce\xb5\xcf\x80\xcf\x86\xcf\x89\xcf\x81\xce\xaf\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82)._NEWLINE_Sepforiin nimi ei esiinny Uudessa testamentissa, mik\xc3\xa4 on huomiota her\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 se sijaitsi l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Nasaretia ollen sit\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisin suurempi kaupunki. Josephus kuitenkin mainitsee kaupungin usein. On arveltu, ett\xc3\xa4 Jeesus ja Joosef olisivat hyvinkin voineet ty\xc3\xb6skennell\xc3\xa4 Sepforiissa, sill\xc3\xa4 kaupungissa on ollut paljon ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 tarjolla sen rakentamisen aikaan. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 ei voida kuitenkaan todistaa historiallisesti. Toisaalta on ehdotettu my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 Jeesus olisi nimenomaisesti v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4nyt Sepforista, kenties sen hellenisoitumisen vuoksi. Kaupunki ei esiinny niiden paikkojen joukossa, joissa Jeesuksen kuvataan k\xc3\xa4yneen, eik\xc3\xa4 ainakaan suoraan t\xc3\xa4m\xc3\xa4n opetuksissa. Varhaiskristillisess\xc3\xa4 perinteess\xc3\xa4 Sepforista pidettiin Joakimin ja Annan kotipaikkana ja Marian syntym\xc3\xa4paikkana. Perinteen mukaan n\xc3\xa4m\xc3\xa4 siirtyiv\xc3\xa4t Nasaretiin sen j\xc3\xa4lkeen, kun Varus tuhosi Sepforiin.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6hempi roomalainen ja bysanttilainen aika\n_START_PARAGRAPH_\nSyyrian legaatti Gallus sai Sepforiin haltuunsa jo varhain ensimm\xc3\xa4isen juutalaissodan aikaan vuonna 66 jaa. Kaupunki eli liittynyt my\xc3\xb6hemmink\xc3\xa4\xc3\xa4n kapinaan, vaan pysyi uskollisena roomalaisille. N\xc3\xa4in se v\xc3\xa4lttyi tuholta. Josephus kuvaa kaupungin merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi linnoitukseksi sodan aikana. Jerusalemin tuhon j\xc3\xa4lkeen Sepforis toimi joitakin vuosia suuren sanhedrinin kokoontumispaikkana, kunnes se siirrettiin Tiberiakseen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4nkin j\xc3\xa4lkeen Sepforis s\xc3\xa4ilyi juutalaisen oppineisuuden keskuksena. Kaupungin nimell\xc3\xa4 ly\xc3\xb6tiin rahaa ainakin Vespasianuksen, Domitianuksen ja Trajanuksen aikana._NEWLINE_Juutalaissodan j\xc3\xa4lkeen kaupunki kutsui itse\xc3\xa4\xc3\xa4n nimell\xc3\xa4 Eirenopolis, \xe2\x80\x9dRauhan kaupunki\xe2\x80\x9d. Keisari Hadrianus nimesi kaupungin uudestaan nimelle Diokaisareia (Diokesarea), ja se esiintyy t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 kirkkohistoriassa. Epifanios ja Hieronymos tuntevat kuitenkin my\xc3\xb6s Sepforiin nimen. Galilean kreivi Joosef, joka oli kristinuskoon k\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt juutalainen, rakensi Sepforiin ensimm\xc3\xa4isen kirkon Joakimin ja Annan kodin perinteiselle paikalle 300-luvulla saatuaan t\xc3\xa4h\xc3\xa4n luvan Konstantinus Suurelta. Varhaiskristillisell\xc3\xa4 ja -bysanttilaisella ajalla Sepforis toimi Skythopoliin metropoliitan alaisuudessa olleen suffragaanipiispan istuimena. Kaupungin juutalaiset kapinoivat keisari Constantius II:n aikana vuosina 351\xe2\x80\x93352, ja Constantius Gallus tuhosi sen. Kaupunki k\xc3\xa4rsi tuhoja my\xc3\xb6s Galilean vuoden 363 maanj\xc3\xa4ristyksess\xc3\xa4. N\xc3\xa4iden tuhojen j\xc3\xa4lkeen se rakennettiin uudelleen.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6hempi historia ja kaivaukset\n_START_PARAGRAPH_\nSepforis alkoi taantua 600-luvun puolenv\xc3\xa4lin arabivalloituksen j\xc3\xa4lkeen. Ristiretkiaikana kaupungin paikka oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 leiripaikka sen vesil\xc3\xa4hteen ansiosta. Guy de Lusignan j\xc3\xa4rjesti paikalla joukkonsa ennen tappioon p\xc3\xa4\xc3\xa4tynytt\xc3\xa4 Hattinin taistelua vuonna 1187._NEWLINE_Sepforiin arkeologiset kaivaukset alkoivat vuonna 1931. Niit\xc3\xa4 suorittivat aluksi amerikkalaiset arkeologit. Kaivauksia on jatkettu laajemmin 1980-luvulta l\xc3\xa4htien. Osa raunioista on nykyisin katettu.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nAsuinkorttelit_NEWLINE_Sepforiin vanhimmat asuinkorttelit on kaivettu akropoliin eli yl\xc3\xa4kaupungin kukkulan l\xc3\xa4nsirinteest\xc3\xa4. My\xc3\xb6hempi, 100-luvun jaa. alakaupunki sijaitsi p\xc3\xa4\xc3\xa4osin akropoliin it\xc3\xa4puolella. Se oli rakennettu ruutuasemakaavassa, ja siin\xc3\xa4 oli roomalaiselle asemakaavalle tyypilliset cardo- ja decumanus-kadut. Bysanttilaisella ajalla osa kaduista koristeltiin mosaiikkikuvioilla, joissa on my\xc3\xb6s kirjoituksia._NEWLINE_Monet Sepforiin asuinkortteleiden talot oli koristeltu hienoilla lattiamosaiikeilla, jotka esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t pakanallisia, kreikkalais-roomalaisia aiheita. Tunnetuin kaupungin mosaiikeista on pylv\xc3\xa4ikk\xc3\xb6pihalla varustetun suuren, kaksikerroksisen talon, mahdollisesti paikallisen hallintovirkamiehen rakennuksen, ruokasalin lattiassa. Siin\xc3\xa4 esiintyv\xc3\xa4t kauniit naisen kasvot tunnetaan nimell\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dGalilean Mona Lisa\xe2\x80\x9d. Talo ja mosaiikki ajoitetaan 200-luvulle._NEWLINE_Merkitt\xc3\xa4vimpiin mosaiikkeihin kuuluu my\xc3\xb6s Niili\xc3\xa4 ja Egypti\xc3\xa4 esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 hyvin s\xc3\xa4ilynyt mosaiikki, jossa on kuvattuna muun muassa el\xc3\xa4imi\xc3\xa4, Aleksandria ja Faroksen majakka sek\xc3\xa4 Niilin vedenkorkeutta tulvan aikana mitannut niin kutsuttu Nilometron. Mosaiikki on ollut 400-luvulla rakennetun, noin 20 huonetta k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4neen ja kooltaan noin 50 \xc3\x97 30 metri\xc3\xa4 olleen talon lattiassa._NEWLINE_Akropoliin l\xc3\xa4nsirinteess\xc3\xa4 olevan roomalaisen huvilan tricliniumin lattiat on koristeltu mosaiikeilla, jotka esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t Dionysokseen liittyvi\xc3\xa4 aiheita. Huvila on ajoitettu 200-luvulle. Se oli kaksikerroksinen ja siin\xc3\xa4 oli keskell\xc3\xa4 atrium-piha._NEWLINE_Mosaiikkien lis\xc3\xa4ksi tyypillinen piirre Sepforiin asuintaloissa ovat yksityisk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tarkoitetut mikve- eli rituaalikylpyaltaat (mikva'ot)._NEWLINE_Roomalainen teatteri_NEWLINE_Sepforiin roomalainen teatteri sijaitsee akropoliin koillisrinteess\xc3\xa4. Se rakennettiin oletettavasti Herodes Antipaan aikana. Teatterin puolikaarenmuotoisen, osaksi rinteeseen kaiverretun katsomon halkaisija oli noin 74 metri\xc3\xa4 ja n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n taustarakennuksen (scaenae frons) pituus 27 metri\xc3\xa4 ja syvyys 5,4 metri\xc3\xa4. Katsomossa oli tilaa noin 4\xc2\xa0000\xe2\x80\x935\xc2\xa0000 hengelle. Teatteri on kaivettu esiin osittain._NEWLINE_Synagoga_NEWLINE_Sepforiin my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n ajan synagoga on l\xc3\xb6ydetty alakaupungin koillisosasta. Se on ajoitettu 500-luvulle. Synagogan pohjan koko oli noin 16 \xc3\x97 6,5 metri\xc3\xa4, ja pylv\xc3\xa4srivi jakoi sen p\xc3\xa4\xc3\xa4saliin ja kapeampaan sivulaivaan. Synagogan lattia oli koristeltu hellenistis-juutalaisella mosaiikilla, joka esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 el\xc3\xa4nradan symboleita ja kuukausia, ja sen keskell\xc3\xa4 on auringonjumala Helios. Lis\xc3\xa4ksi mosaiikissa esiintyy Raamatun kohtauksia, kuten Abraham ja Iisakin uhraaminen, sek\xc3\xa4 Jerusalemin temppeliin liittyvi\xc3\xa4 rituaaleja ja aiheita, kuten uhritoimitus ja n\xc3\xa4kyleip\xc3\xa4p\xc3\xb6yt\xc3\xa4. Mosaiikissa olevat kirjoitukset ovat osaksi kreikaksi ja osaksi hepreaksi. Synagogan rauniot on katettu._NEWLINE_Ristiretkiaikainen linnoitus ja kirkko_NEWLINE_Kaupungin akropolista hallitsee viel\xc3\xa4 nykyisinkin ristiretkiaikana rakennettu vartiotornilinnoitus. Se on tehty p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa roomalaisaikaisten rakennusten kivist\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 sarkofageista. Tornia on nykyisin kunnostettu. Sen alta on l\xc3\xb6ydetty j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 varhaisemmasta linnoituksesta. Kukkulalla oli my\xc3\xb6s Joakimille ja Annalle omistettu kirkko._NEWLINE_Muut rakennelmat_NEWLINE_Muihin l\xc3\xb6yd\xc3\xb6ksiin lukeutuu muun muassa akvedukti sek\xc3\xa4 tunneli, joka oli my\xc3\xb6s osa kaupungin vesij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4."