b'\n_START_ARTICLE_\n\xc3\x85vikin lasitehdas\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85vikin lasitehdas oli Somerolla H\xc3\xa4meess\xc3\xa4 vuosina 1748\xe2\x80\x931833 toiminut lasitehdas. Tehdas tuotti p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa ikkunalasia mutta my\xc3\xb6s talouslasia ja pulloja vihre\xc3\xa4st\xc3\xa4, ruskeasta ja kirkkaasta lasista. Tehtaan erikoisuutena oli sininen lasi, jota tuotettiin kobolttioksidin avulla. \xc3\x85vik tuotti my\xc3\xb6s valkoista luulasia, jota k\xc3\xa4ytettiin posliinin j\xc3\xa4ljittelyyn.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nLasitehtaan perusti kartanonomistaja Jacob Reinhold de Pont (Depong), joka valitsi tehtaan paikaksi H\xc3\xa4meen H\xc3\xa4rk\xc3\xa4tien varrella sijainneen Someron Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n hyvien kulkuyhteyksien ja polttopuun saatavuuden takia. de Pont osti nykyisen \xc3\x85vikin kartanon alueelta kaksi tilaa ja kruunu tuki uutta teollisuutta lahjoittamalla lasiruukin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n viel\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 autiotilaa. Tehtaan palvelukseen saatiin saksalaisia lasimestareita, jotka patruunoiden ohella muodostivat ruukkiyhteis\xc3\xb6n eliitin. Mestareita olivat Johann Bauholtz, Johann Christopher Bertling, Johann Thomas Fromm, Andreas Schmidt, Gottfried Thitz, Caspar Wagner, Onewald Waltzer, Georg Zeitz ja Rudolf, jonka sukunimest\xc3\xa4 ei ole tietoa. Lasimestareiden lis\xc3\xa4ksi tehdas ty\xc3\xb6llisti suuren joukon eri alojen ammattimiehi\xc3\xa4 perheineen. Turun tuomiokapituli perusti yhteis\xc3\xb6\xc3\xa4 varten \xc3\x85vikin ruukkiseurakunnan, jonka esimiehen\xc3\xa4 toimi Someron kirkkoherra._NEWLINE_De Pont myi osan tehtaan omistajuudesta turkulaiselle kauppiaalle Jacob Bremerille. Vuonna 1792 tehdas siirtyi Bremerin pojalle Karl Fredrik Bremerille. Uusi omistaja rakennutti vuonna 1798 tehdasalueelle kirkkorakennuksen. \xc3\x85vikin seurakunta oli parhaimmillaan kooltaan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4, mutta tehtaan toiminnan hiipuminen 1800-luvun kuluessa aiheutti saarnaajan viran lakkauttamisen vuonna 1818. Seurakunnan pappeina toimivat Lars Leiman, Markus Lagerlund ja Anders Gustaf L\xc3\xb6nroth.\n_START_SECTION_\nToiminta\n_START_PARAGRAPH_\nTehdas k\xc3\xa4ynnisti tuotannon 28. marraskuuta 1748. Vuonna 1761 tehdas perusti Koskelle sahan tehostamaan polttoaineen tuotantoa. 1700-luvun lopussa ja 1800-luvun alussa tehtaalla oli kolme lasihytti\xc3\xa4, joissa jokaisessa oli kolme verstaikkoa, ja se ty\xc3\xb6llisti noin 300 henke\xc3\xa4. Lasitavaroiden myymisest\xc3\xa4 vastasivat tehtaan palveluksessa olleet myyj\xc3\xa4t. Bremerit toimittivat lasia myyntiin my\xc3\xb6s Tukholmaan. Vuonna 1799 lasimestareille rakennettiin asuinrakennus, joka on nykyisen \xc3\x85vikin kartanon p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus. de Pontin ja Bremerin kuoltua 1800-luvun alussa tehtaan omistajuus siirtyi Gadolinien suvulle. Samoihin aikoihin kilpailu lasitehtaiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kiristyi ja Suomen sodan j\xc3\xa4lkeen \xc3\x85vikin tehtaan t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t markkina-alueet j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t Ruotsin puolelle. 24. toukokuuta 1833 tehtaan toiminta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi tulipaloon, joka tuhosi kaikki rakennukset lasimestarien asuinrakennusta lukuun ottamatta.\n_START_SECTION_\nTuotteet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x85vik valmisti tuotteitaan sek\xc3\xa4 vihre\xc3\xa4st\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 kalliimmasta kirkkaasta lasista. Kirkasta lasia valmistettiin my\xc3\xb6s maalattuna tai kaiverruksin varustettuna. Erikoisimpiin tarpeisiin tehdas toimitti sinist\xc3\xa4 ja valkoista lasia. Tuotevalikoima sis\xc3\xa4lsi erilaisia kannuja, astioita, karahveja, maljakoita, astiastoja ja kynttil\xc3\xa4njalkoja sek\xc3\xa4 lasiesineist\xc3\xb6\xc3\xa4 apteekkik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Tehtaan p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallinen myyntiartikkeli oli vihre\xc3\xa4 tai kirkas ikkunalasi, jonka kysynt\xc3\xa4 oli innokasta varsinkin 1700-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTehdastoiminnan j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nGadolinit muuttivat \xc3\x85vikin viljelystilaksi lasitehtaan tuhouduttua. 1800-luvun lopussa tilanhoitajana toiminut August Haggr\xc3\xa9n osti \xc3\x85vikin ja 1900-luvun ajan suurella tilalla harjoitettiin viljely\xc3\xa4 ja karjanhoitoa. Haggr\xc3\xa9nin suku omistaa tilan edelleen, mutta karjanhoito lakkautettiin ja pellot myytiin pois vuoteen 1995 menness\xc3\xa4._NEWLINE_Vuosina 1988-1989 alueella j\xc3\xa4rjestettiin kaivauksia, joiden tuloksena l\xc3\xb6ydettiin lasitehtaan uuninpohja ja sulatusuuni sek\xc3\xa4 lasitehtaan esineist\xc3\xb6\xc3\xa4. Museoviraston vuonna 2009 julkistetussa inventoinnissa \xc3\x85vikin kartano ja lasitehtaan paikka m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi rakennetuksi kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ksi.'