b'\n_START_ARTICLE_\nTurve Suomen energiantuotannossa\n_START_SECTION_\nYleist\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen soista 40\xc2\xa0% on en\xc3\xa4\xc3\xa4 luonnontilaisia. Esimerkiksi Keski-Suomessa vain alle 20\xc2\xa0% soista on luonnontilassa. Mets\xc3\xa4hallitus on todennut, ett\xc3\xa4 luonnontilaisten soiden v\xc3\xa4hennytty\xc3\xa4 soiden luontotyypit ja lajit ovat uhanalaistuneet ja suoluonnon laatu on heikentynyt._NEWLINE_Turvemaita kuivataan Suomessa maatalousk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, mutta se aiheuttaa suuret CO\xe2\x82\x82- ja N\xe2\x82\x82O-p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6t. Paras tapa ehk\xc3\xa4ist\xc3\xa4 se on v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4 turvemaan kuivaus. IPCC:n mukaan maataloudessa hiilidioksidin ehk\xc3\xa4isyn p\xc3\xa4\xc3\xa4menetelmiin sis\xc3\xa4ltyy viljeltyjen turvemaiden entist\xc3\xa4minen takaisin alkuper\xc3\xa4iseen tilaan. IPCC ei suosittele turvemaiden metsitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 tai ojittamista, vaan ojien poistoa ja metsitettyjen turvemaiden entist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 suoalueiksi._NEWLINE_Suomessa kaikki energiaturvek\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 poistuneet maa-alueet ennallistetaan, metsitet\xc3\xa4\xc3\xa4n tai hy\xc3\xb6dynnet\xc3\xa4\xc3\xa4n maatalousk\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Ennallistamisella tarkoitetaan, ett\xc3\xa4 maa-alueet palautetaan joko luonnontilaisiksi ekosysteemeiksi, esimerkiksi kosteikoiksi tai hiilt\xc3\xa4 tehokkaasti sitoviksi viljelyksiksi. Monet t\xc3\xa4rkeist\xc3\xa4 maan lintuj\xc3\xa4rvist\xc3\xa4, kuten esimerkiksi Limingan lintuj\xc3\xa4rvi, ovat entisi\xc3\xa4 energiaturvealueita. Kaikkia alueita ei kuitenkaan ennallisteta, vaan niist\xc3\xa4 tulee esimerkiksi talousmets\xc3\xa4\xc3\xa4. Ruokohelpiviljelykset puolestaan tuottavat biomassaa uusiutuvan energian tuotantoon._NEWLINE_Suomi on yksi maailman soisimmista valtioista. Suomi oli maailman suurin turpeen tuottaja vuonna 2005. Suomen osuus koko maailman energiaturpeen tuotannosta oli yli 50\xc2\xa0%. U.S. Geological Surveyn mineraali vuosikirjan mukaan vuonna 2005 turvetta tuotetaan energiaksi vain Euroopassa. Energiaturpeen tuottajamaat olivat: Suomi 51\xc2\xa0%, Irlanti 31\xc2\xa0%, Valko-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 11\xc2\xa0%, Moldova 3,0\xc2\xa0% ja Ruotsi 3,6\xc2\xa0%. L\xc3\xa4hteess\xc3\xa4 Viro, Latvia, Liettua, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja Unkari eiv\xc3\xa4t ole m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4neet turpeen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6tarkoitusta. Maailmanlaajuisesti energiaturpeen tuotanto on kasvuturpeen tuotantoa suurempaa._NEWLINE_Turvevoimaloita on Suomessa noin 60 ja VTT:n vuonna 2009 julkaiseman selvityksen mukaan turve ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4\xc3\xa4 Suomessa suoraan ja v\xc3\xa4lillisesti yhteens\xc3\xa4 yli 12 000 henkil\xc3\xb6ty\xc3\xb6vuoden verran, ja sen vaikutus valtion- ja kuntatalouteen on vuosittain noin 370 miljoonan euron luokkaa.  Turpeen kansallisten markkinoiden liikevaihto on noin 200 miljoonaa euroa. Kansainv\xc3\xa4linen liikevaihto ei ole merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 turpeen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 energiantuotantoon on kannattavaa vain paikallisesti._NEWLINE_Suomessa turpeella tuotettua s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 on tuettu sy\xc3\xb6tt\xc3\xb6tariffien avulla toukokuusta 2007 l\xc3\xa4htien. IEA, Vihre\xc3\xa4t ja Vasemmistoliitto ovat arvostelleet tariffeja._NEWLINE_Valtakunnan turvevarojen energiasis\xc3\xa4lt\xc3\xb6 on noin 13\xc2\xa0000 TWh. Turvevarojen energia vastaa 1 100 miljoonaa \xc3\xb6ljytonnia. Suomen turvevarat ovat kaksinkertaiset Pohjanmeren tunnettuihin \xc3\xb6ljyvaroihin ja 2/3 Norjan tunnettuihin \xc3\xb6ljyvaroihin verrattuna. Suomen turvevarat ovat l\xc3\xa4hes kymmenkertaiset maamme puuvarojen energiaan ja 35-kertaiset puuston tilavuuteen verrattuna.\n_START_SECTION_\nVerot ja tuet\n_START_PARAGRAPH_\nTurpeen energiak\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 maksettiin vuosina 2003\xe2\x88\x922005 veroa 1,59 \xe2\x82\xac/MWh. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen turve on luokiteltu samaan valmisteverottomaan ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n ydin- ja vesivoiman kanssa. Kivihiilest\xc3\xa4, \xc3\xb6ljyst\xc3\xa4 ja maakaasusta maksetaan edelleen valmisteveroa. Eduskunta s\xc3\xa4\xc3\xa4ti vuonna 2006 lain, jolla korvataan turvevoimaloille hiilidioksidip\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6ist\xc3\xa4 aiheutuvia p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6oikeuskustannuksia. IEA:n p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja Nobuo Tanaka mukaan Suomen pit\xc3\xa4\xc3\xa4 huolehtia siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tuki on vain v\xc3\xa4liaikainen.\n_START_SECTION_\nTurpeen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n v\xc3\xa4heneminen\n_START_PARAGRAPH_\nHuippuvuoden turpeen osalta koettiin vuonna 2007 j\xc3\xa4lkeen turpeen energiank\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 on k\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt laskuun, turpeen polton m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on jopa puolittunut huippu vuosista._NEWLINE_Turvetta tuottava Vapo yhti\xc3\xb6 valmistautuu luopumaan energiaturpeen eri energian poltosta koska se yleisesti n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n fossiilisen polttoaineena._NEWLINE_Energiayhti\xc3\xb6t ovat ilmoittaneet v\xc3\xa4hent\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 turpeen polttoa energiaisiksi.\n_START_SECTION_\nEnergiaturve tukipolttoaineena\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa on runsaasti biomassaa muun muassa metsiss\xc3\xa4. Biomassalla tarkoitetaan uusiutuvia luonnonvaroja, p\xc3\xa4\xc3\xa4osin puita ja peltokasveja. Termi\xc3\xa4 biomassa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n erityisesti silloin, kun kasveista tuotetaan muuta kuin elintarviketta, kuten energiaa, polttoaineita tai muovia.  Biomassan saatavuus on hyv\xc3\xa4 joka puolella Suomea._NEWLINE_Biomassaa saadaan metsist\xc3\xa4 ja pelloilta sek\xc3\xa4 perinteisen teollisuuden j\xc3\xa4teliemist\xc3\xa4. Osa biomassasta hy\xc3\xb6dynnet\xc3\xa4\xc3\xa4n suoraan energiantuotannossa. Luontaisen kosteutensa ansiosta biomassa tarvitsee teknisen tukipolttoaineen, jotta palaminen olisi puhdasta ja energiatehokasta. Yksi teknisesti toimivimmista tukipolttoaineista on energiaturve, jonka k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n avulla biomassa palaa puhtaasti ja esimerkiksi paikalliset hiukkasp\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6t ovat pienet. Hiukkasp\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6t pysyv\xc3\xa4t pienin\xc3\xa4, koska energiaturve sitoo mets\xc3\xa4hakkeen ep\xc3\xa4puhtauksia, kuten alkaleita tehokkaasti.  Mets\xc3\xa4hakkeen ja energiaturpeen yhteisk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 parantaa selv\xc3\xa4sti polttokattilan puhtaana pysymist\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 seurauksena kattila ei esimerkiksi kuumene liikaa ja toimii t\xc3\xa4ten tehokkaammin. Kun polttoaineseos on kuivaa, my\xc3\xb6s sen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6arvo on parempi. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in siit\xc3\xa4 saatu hy\xc3\xb6tysuhde on parempi, eli samalla polttoainem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 saadaan tuotettua enemm\xc3\xa4n energiaa hy\xc3\xb6dynnett\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 muodossa. Lis\xc3\xa4ksi biomassa sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 klooria, joka on l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin lehtivihre\xc3\xa4st\xc3\xa4. Turpeen sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4m\xc3\xa4 rikki sitoo biomassasta vapautuvan kloorin ja siten est\xc3\xa4\xc3\xa4 kattilan l\xc3\xa4mp\xc3\xb6pintoja sy\xc3\xb6pym\xc3\xa4st\xc3\xa4 kloorin vaikutuksesta. Biomassaa hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4v\xc3\xa4n CHP-tuotannon hy\xc3\xb6tysuhde voidaan saada l\xc3\xa4helle 80 prosenttia.\n_START_SECTION_\nTurvepelletit\n_START_PARAGRAPH_\nTurvetuotanto sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s turvepellettien energiam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n. Tilastokeskuksen mukaan turvepellettej\xc3\xa4 valmistettiin 26,9 miljoonaa tonnia vuonna 2004,  29,3 miljoonaa tonnia v.uonna 2005 ja 3,5 miljoonaa tonnia vuonna 2006. Suomen turpeen kulutuksesta turvepelletit mukaan lukien 98\xe2\x88\x9299\xc2\xa0% k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n teollisuudessa. Vuonna 2006 kulutuksesta oli noin 30,0\xc2\xa0% s\xc3\xa4hk\xc3\xb6ntuotantoa, 39,5\xc2\xa0% kaukol\xc3\xa4mm\xc3\xb6n ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6n yhteistuotantoa ja 29,5\xc2\xa0% muuta teollisuusk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4.'