b'\n_START_ARTICLE_\nJuustilanselk\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nValtiollista historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nJuustilanselk\xc3\xa4 sijaitsee Suomen vuonna 1944 Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella ja oli Suomeen kuuluessaan osa Viipurin maalaiskuntaa. Siihen rajoittuvia Viipurin maalaiskunnan kyli\xc3\xa4 olivat Juustila eli Juustilanjoki ja Ventel\xc3\xa4. Juustilanj\xc3\xa4rven lasku-uoman varrelle j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t Lavolan, Vatikiven ja Lepp\xc3\xa4l\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4t. _NEWLINE_J\xc3\xa4rven ja sen lasku-uoman rantaan osuvia kartanoita olivat Juustilan kartano Juustilassa Juustilanj\xc3\xa4rven rannalla ja Lavolan ja Pietil\xc3\xa4n kartanot sen lasku-uoman loppup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Suomenvedenpohjaa. Lis\xc3\xa4ksi alueella oli runsaasti huviloita etenkin Saimaan kanavan reitin varrella, ja Saimaan kanavan rakentamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 my\xc3\xb6s kartanoiden puistot rakennettiin kanavalle p\xc3\xa4in.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nAiemmin Juustilanselk\xc3\xa4 on ollut j\xc3\xa4rvi, jota erottivat Suomenvedenpohjasta noin kolmen kilometrin pituinen lasku-uoma ja siin\xc3\xa4 sijainneet Kivikosken, Vatikiven ja Lavolan kosket. _NEWLINE_Kun Juustilanj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 lasku-uomineen Saimaan kanavaa rakennettaessa vuosina 1845\xe2\x80\x931856 tuli osa kanavaa, kosket ruopattiin ja Lavolaan rakennettiin kanavaan kuuluva sulku seuraavan sulun ollessa Juustilassa j\xc3\xa4rven pohjoisrannalla. Kun kanavan sulkuja 1920-luvulla alkaneissa laajennust\xc3\xb6iss\xc3\xa4 v\xc3\xa4hennettiin, Lavolan vain 0,6 metrin korkuinen sulku korvattiin avokanavalla vuonna 1932, ja ainakin jo vuonna 1939 Juustilanj\xc3\xa4rven pinta oli merenpinnan tasossa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kanavan ensimm\xc3\xa4inen sulku merelt\xc3\xa4 tultaessa on ollut Juustilassa (vuodesta 1948 ven. \xd0\x91\xd1\x80\xd1\x83\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb5, Brusnit\xc5\xa1noje).\n_START_SECTION_\nJuustilanselk\xc3\xa4\xc3\xa4n laskevat vedet\n_START_PARAGRAPH_\nJuustilanselk\xc3\xa4\xc3\xa4n laskevia vesi\xc3\xa4 ovat Suomen nykyiselt\xc3\xa4 alueelta Lappeenrannasta alkunsa saava Juustilanjoki (ven. \xd0\x9c\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xba\xd0\xb0, Malinovka), jonka vesist\xc3\xb6alueeseen kuuluu my\xc3\xb6s Saimaan kanava, sek\xc3\xa4 Juustilanselk\xc3\xa4\xc3\xa4n id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 liittyv\xc3\xa4 Ventel\xc3\xa4nselk\xc3\xa4 (ven. \xd0\x91\xd0\xb5\xd0\xbb\xd0\xb8\xd1\x87\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\xb7\xd0\xb0\xd0\xbb\xd0\xb8\xd0\xb2, Zaliv Belitsi). _NEWLINE_Ventel\xc3\xa4nselk\xc3\xa4 laskee Juustilanselk\xc3\xa4\xc3\xa4n kahta uomaa Tinkamonsaaren (ven. \xd0\x9e\xd1\x81\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2 \xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xb5\xd0\xbf\xd1\x83\xd1\x82\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9, Ostrov Pereputnyi) etel\xc3\xa4- ja pohjoispuolitse, ja sen pinta oli ainakin vuonna 1921 tapahtunutta uomien perkausta seuranneen vajaan metrin laskun j\xc3\xa4lkeen Juustilanj\xc3\xa4rven tasossa. Mahdollisista korkeuseroista Juustilan- ja Ventel\xc3\xa4nselkien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Lavolan sulun poiston j\xc3\xa4lkeen vuonna 1932 ei ole tietoja._NEWLINE_Ventel\xc3\xa4nselk\xc3\xa4\xc3\xa4n laskevat edelleen pohjoisesta Kilpeenjoki (ven. \xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xba\xd0\xb0, Petrovka) ja Karjalankannakselta kaakosta Suokkaanjoki, joka tuo vesi\xc3\xa4 K\xc3\xa4rstil\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 (ven. \xd0\x9a\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x85\xd0\xbe\xd0\xbb\xd0\xbc\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\xbe\xd0\xb7\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbe, Krasnoholmskoje Ozero). K\xc3\xa4rstil\xc3\xa4nj\xc3\xa4rveen laskevat Noskuansel\xc3\xa4n (ven. \xd0\x9e\xd0\xb7\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbe \xd0\x91\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x88\xd0\xbe\xd0\xb5 \xd0\x93\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb4\xd1\x83\xd0\xb5\xd0\xb2\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xb5, Ozero Bol\xc5\xa1oje Gradujevskoje) suunnasta koillisesta tuleva j\xc3\xa4rvireitti sek\xc3\xa4 kaakosta alkunsa saava Perojoki (ven. \xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xba\xd0\xb0, Perovka).\n_START_SECTION_\nVuoksen vanha uoma\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvireitti Noskuansel\xc3\xa4lt\xc3\xa4 K\xc3\xa4rstil\xc3\xa4nj\xc3\xa4rven, Ventel\xc3\xa4nsel\xc3\xa4n ja Juustilansel\xc3\xa4n kautta Suomenvedenpohjaan on aikoinaan muodostanut Vuoksen toisen, l\xc3\xa4ntisen lasku-uoman, jota pitkin on liikenn\xc3\xb6ity Viipurin ja K\xc3\xa4kisalmen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 historiallisena aikana. Maankohoamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 uoma 1600\xe2\x80\x931800-lukujen aikana v\xc3\xa4hitellen kuivui ja menetti merkityksens\xc3\xa4, mutta katkesi lopullisesti vasta Vuoksen nykyisen p\xc3\xa4\xc3\xa4lasku-uoman muodostuessa Taipaleenjokeen Kiviniemen kannaksen puhkaisun j\xc3\xa4lkeen vuonna 1857.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6aluejako\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa vuodesta 1993 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olevassa vesist\xc3\xb6alueluokituksessa Juustilanselk\xc3\xa4\xc3\xa4n laskevista vesist\xc3\xa4 Juustilanjoen vesist\xc3\xb6 yhdess\xc3\xa4 Saimaan kanavan kanssa luetaan omaksi vesist\xc3\xb6alueekseen ja Ventel\xc3\xa4\xc3\xa4nselk\xc3\xa4\xc3\xa4n laskevat vedet omaksi vesist\xc3\xb6alueekseen. _NEWLINE_T\xc3\xa4m\xc3\xa4n Ventel\xc3\xa4nselk\xc3\xa4\xc3\xa4n laskevan vesist\xc3\xb6alueen nimen\xc3\xa4 on Suomen vuoden 1993 valumajaossa "Rokkalanjoen vesist\xc3\xb6". Nimitys on virheellinen, koska Rokkalanjoki (ven. \xd0\x93\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xbe\xd1\x85\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xba\xd0\xb0, Gorohovka) sijaitsee etel\xc3\xa4mp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Karjalan kannaksella eik\xc3\xa4 sen vesist\xc3\xb6alue ulotu Suomen nykyiselle alueelle. Joki, jonka latvavesiin Suomen alueelle ulottuva vesist\xc3\xb6alueen osa kuuluu, on todellisuudessa nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Kilpeenjoki (ven. \xd0\x9f\xd0\xb5\xd1\x82\xd1\x80\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xba\xd0\xb0, Petrovka)._NEWLINE_Viel\xc3\xa4 1930-luvulla ja sit\xc3\xa4 aiemmin tehdyiss\xc3\xa4 suomalaisissa vesist\xc3\xb6alueluokituksissa kaikki Juustilanselk\xc3\xa4\xc3\xa4n laskevat vedet luettiin Saimaan kanavan vesist\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelyj\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4neen tilanteen mukaisesti samaan vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n.'