b'\n_START_ARTICLE_\nPirkkala (Harjavalta)\n_START_PARAGRAPH_\nPirkkala on Harjavallan kaupunginosa, joka sijaitsee Kokem\xc3\xa4enjoen pohjoispuolella parin kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 keskustasta. Sen rakennuskanta muodostuu pientaloista ja alueella on my\xc3\xb6s jonkin verran maataloutta. Pirkkalan koulu on toinen Harjavallassa toimivista peruskoulun alakouluista.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nAlun perin Kokem\xc3\xa4en pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n kuulunut Pirkkalan kyl\xc3\xa4 on yksi nykyisen Harjavallan alueen vanhimpia kyli\xc3\xa4, joka asutettiin jo viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n keskiajalla. Naapurikyliens\xc3\xa4 Niuttulan, Piril\xc3\xa4n ja Suomenkyl\xc3\xa4n tavoin Pirkkala oli Turun arkkipiispan lampuotikyl\xc3\xa4 ja se kuului my\xc3\xb6s niin sanotun suomalaisen oikeuden piiriin. Jotkut tutkijat ovat liitt\xc3\xa4neet Pirkkalan asutuksen synnyn jo varhaiskeskiajan saksalaiskauppaa edelt\xc3\xa4neeseen skandinaaviseen vaiheeseen 800\xe2\x80\x931100-luvuille ja olettaneet kyl\xc3\xa4n nimen juontuneen yl\xc3\xa4satakuntalaisen Pirkkalan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n tapaan Ruotsin Birkasta saapuneista kauppiaista. Suomalaisen oikeuden ja nimen perusteella kyl\xc3\xa4n on yleisesti ajateltu syntyneen jo v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 1100\xe2\x80\x931200-luvuilla, mutta mahdollisesti Pirkkala on perustettu lampuotikyl\xc3\xa4ksi yhdell\xc3\xa4 kertaa vasta 1520-luvulla. Alueella on lukuisia killa-alkuisia paikanimi\xc3\xa4, joiden on arveltu viitaneen Pirkkalassa keskiajalla toimineeseen kauppiaiden kiltaan. Kokem\xc3\xa4enjoen varrella on sijainnut lukuisia saksalaiskauppiaiden kiltatupia, mutta Pirkkalassa toiminutta kiltaa ei kuitenkaan pidet\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 kovin todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isen\xc3\xa4, vaan sen katsotaan olevan perua 1900-luvun alkupuolen historiantutkijoiden, kuten Jalmari Jaakkolan, ja my\xc3\xb6hemmin Mauno Jokipiin virheellisist\xc3\xa4 tulkinnoista._NEWLINE_Keskiajan lopulla Pirkkalassa oli 8\xe2\x80\x939 taloa ja se oli taloluvultaan Kokem\xc3\xa4en pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n viidenneksi suurin kyl\xc3\xa4. Pirkkalan kyl\xc3\xa4tontti sijaitsi alun perin l\xc3\xa4heiselt\xc3\xa4 Kotosuolta virtaavan Myllyojan ja Kokem\xc3\xa4enjoen v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4neell\xc3\xa4 niemekkeell\xc3\xa4 nykyisen Pirkkalankolven alueella, josta se vuosisatojen kuluessa laajeni kaakon suuntaan. Vuodesta 1575 l\xc3\xa4htien Pirkkala oli Suomen k\xc3\xa4skynhaltijan Gustaf Fincken lesken M\xc3\xa4rta Stensdotter Illen omistuksessa, jolta se 1585 siirtyi h\xc3\xa4nen poikansa G\xc3\xb6dik Fincken haltuun. Fincken kuoleman j\xc3\xa4lkeen Pirkkalan talojen asema on ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4, mutta vuosina 1651\xe2\x80\x931682 ne olivat osa Porin kreivikuntaa yhdess\xc3\xa4 350 muun Kokem\xc3\xa4en, Ulvilan ja Huittisten talon kanssa. Porin kreivikunnan lakkauttamisen j\xc3\xa4lkeen Pirkkalan talot olivat ensin Ruotsin amiraliteetin ja my\xc3\xb6hemmin Porin jalkav\xc3\xa4kirykmentin virkataloina._NEWLINE_1550-luvulla Pirkkalan talonpojilla oli osuus yhdest\xc3\xa4 Lammaistenkoskessa sijainneesta tokeesta. 1580-luvulta l\xc3\xa4htien talonpojat asettivat jokeen my\xc3\xb6s omia kalastuslaitteitaan, jotka m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin revitt\xc3\xa4viksi, mutta 1600-luvun alkuvuosikymmenin\xc3\xa4 ne kuitenkin vakiintuivat osaksi kalastusoikeutta. My\xc3\xb6hemmin 1650-luvulta l\xc3\xa4htien Pirkkalassa asusti p\xc3\xa4\xc3\xa4toimisia kalastajia. 15. toukokuuta 1655 Pirkkalassa raivosi suuri tulipalo, joka tuhosi seitsem\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4tontilla sijainnutta taloa. Vuodesta 1783 l\xc3\xa4htien Pirkkalassa tehtiin isojako, osana Haistilan\xe2\x80\x93Forsbyn jakokuntaa, joka ulottui Kokem\xc3\xa4enjoen pohjoisrannalla Lammaistenkoskelta Kokem\xc3\xa4elle saakka. Toimitus merkitsi samalla keskiaikaisen kyl\xc3\xa4tontin hajoamista. Vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirjan voimaantulon j\xc3\xa4lkeen suurin osa Pirkkalan talonpojista osti sukuoikeuden tilaansa. My\xc3\xb6hemmin kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 suoritettiin viel\xc3\xa4 uusjakoa edelt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 maanomistusj\xc3\xa4rjestelyj\xc3\xa4 1860-luvun aikana._NEWLINE_1800-luvun lopulla Harjavallan v\xc3\xa4kiluku kasvoi niin, ett\xc3\xa4 kunnan toinen kansakoulu p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin perustaa joen pohjoispuolelle. Se aloitti toimintansa vuonna 1894 Pirkkalassa sijainneessa Hakunin talossa, jonka toinen puoli oli vaivaistalon k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Uusi kunnalliskoti valmistui Pirkkalaan jo muutaman vuoden kuluttua, jonka j\xc3\xa4lkeen rakennus j\xc3\xa4i kokonaan kansakoulun k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, kunnes oma ajanmukainen koulurakennus valmistui vihdoin vuonna 1926. Jatkosodan j\xc3\xa4lkeen Harjavaltaan asutettiin karjalaista siirtov\xc3\xa4ke\xc3\xa4 ja lis\xc3\xa4\xc3\xa4 asukkaita toi my\xc3\xb6s kuntaan sijoitettu Outokummun kuparitehdas. Kun l\xc3\xa4heinen Hakuninm\xc3\xa4en asuinalue rakennettiin 1940-luvun lopulta l\xc3\xa4htien, k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t koulun tilat ahtaaksi ja nykyinen koulurakennus valmistui vuonna 1957. Jussi Lappi-Sepp\xc3\xa4l\xc3\xa4n ja Iikka Martaksen suunnittelema koulu rakennettiin Hakuninm\xc3\xa4en asuinalueen tuntumaan sivuun silloisesta Pirkkalan kyl\xc3\xa4n keskuspaikasta Kokem\xc3\xa4enjoen varrella. Vanha koulurakennus on my\xc3\xb6hemmin toiminut muun muassa nuorisotalona ja entinen kunnalliskoti puolestaan on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Harjavallan kaupungin ty\xc3\xb6keskuksen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4._NEWLINE_1980-luvulla Pirkkalassa toimi lyhyen aikaa oma postitoimipaikka nimell\xc3\xa4 Killanmaa ja postinumerolla 29220. Pirkkalassa toiminut v\xc3\xa4hitt\xc3\xa4iskauppa suljettiin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2011.'