b'\n_START_ARTICLE_\nLouis Palander\n_START_PARAGRAPH_\nAdolf Arnold Louis Palander (vuodesta 1880 Palander af Vega; 2. lokakuuta 1842 Karlskrona \xe2\x80\x93 7. elokuuta 1920 Djursholm) oli ruotsalainen meriupseeri ja naparetkeilij\xc3\xa4, joka toimi Vega-laivan kapteenina Adolf Erik Nordenski\xc3\xb6ldin johtamalla ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 Koillisv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n-purjehduksella vuosina 1878\xe2\x80\x931880. Palander sai my\xc3\xb6hemmin amiraalin arvon Ruotsin merivoimissa ja toimi Ruotsin meriministerin\xc3\xa4 vuosina 1901\xe2\x80\x931905.\n_START_SECTION_\nNuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nPalanderin sukujuuret olivat Suomessa, mutta h\xc3\xa4n ei kuulunut tunnetuimpaan suomalaiseen Palander-sukuun. Palanderin vanhemmat olivat komentajakapteeni Axel Fredrik Palander ja Emilie Jacquette Constance du R\xc3\xa9es. H\xc3\xa4nen puolisonsa oli vuodesta 1868 Anna Catharina Grischotti, jonka kanssa h\xc3\xa4n meni naimisiin Glasgow\xe2\x80\x99ssa._NEWLINE_Palander otettiin vuonna 1856 merikadettina Karlbergin sotakorkeakouluun, josta h\xc3\xa4n valmistui vuonna 1864. Koulutusaikanaan h\xc3\xa4n palveli muun muassa korvetti Jarramasilla. Palander osallistui 1864\xe2\x80\x931865 korvetti Geflen purjehdukseen V\xc3\xa4limerell\xc3\xa4 ja Atlantilla, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n oli vuoden kauppalaivastossa. Palatessaan merivoimiin vuonna 1866 h\xc3\xa4n sai aliluutnantin arvon.\n_START_SECTION_\nNaparetket\n_START_PARAGRAPH_\nPalanderin ensimm\xc3\xa4inen naparetki oli A. E. Nordenski\xc3\xb6ldin johtama vuoden 1868 Huippuvuorten-tutkimusretki, johon h\xc3\xa4n osallistui Fredrik von Otterin komentamalla h\xc3\xb6yrylaiva Sofialla. Osallistuessaan vuonna 1869 fregatti Vanadiksen V\xc3\xa4limeren-purjehdukseen Palander oli l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 Suezin kanavan vihkimisseremoniassa. H\xc3\xa4net ylennettiin 1870 luutnantiksi. Palander oli mukana my\xc3\xb6s Nordenski\xc3\xb6ldin vuosien 1872\xe2\x80\x931873 Huippuvuorten-retkell\xc3\xa4, jonka tavoitteena oli Pohjoisnavalle p\xc3\xa4\xc3\xa4sy. Palander toimi retkikunnan kolmeen alukseen kuuluneen Polhemin kapteenina, ja osoitti kyvykkyytens\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 omistautumisensa retken tieteellisille tavoitteille. H\xc3\xa4n oli yksi kymmenest\xc3\xa4 miehest\xc3\xa4, jotka Wijdevuonolla vietetyn talven j\xc3\xa4lkeen vaelsivat touko\xe2\x80\x93kes\xc3\xa4kuussa 1873 Nordenski\xc3\xb6ldin kanssa jalan pohjoiseen Koillismaan halki. Palander piti tiedemies Nordenski\xc3\xb6ldi\xc3\xa4 liian \xe2\x80\x9dep\xc3\xa4k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisen\xc3\xa4\xe2\x80\x9d vaarallisen retken johtoon, mutta he tulivat toimeen kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n. Palander erosi vuonna 1874 merivoimista ja palveli seuraavat vuodet kauppalaivojen kapteenina._NEWLINE_Palander palasi vuonna 1877 laivaston palvelukseen ja tarjoutui kapteeniksi Nordenski\xc3\xb6ldin suunnittelemalle historialliselle Koillisv\xc3\xa4yl\xc3\xa4n-purjehdukselle. Retken rahoittajan Oskar Dicksonin toimeksiannosta Palander hankki retke\xc3\xa4 varten valaanpyyntialus Vegan ja v\xc3\xa4rv\xc3\xa4si sille miehist\xc3\xb6n. Matka alkoi kes\xc3\xa4kuussa 1878 Karlskronasta, joskin Nordenski\xc3\xb6ld astui laivaan vasta kuukautta my\xc3\xb6hemmin Tromssassa. Palander oli Vegan kapteeni, mutta Nordenski\xc3\xb6ld k\xc3\xa4ytti ylivaltaansa retken aikana kahdesti: T\xc5\xa1eljuskininniemen ohittamisen j\xc3\xa4lkeen Nordenski\xc3\xb6ld m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kurssin pois rannikolta tuntemattoman merialueen kartoittamiseksi ja my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n halusi vierailla Karhusaarilla, mutta kummallakin kerralla j\xc3\xa4\xc3\xa4t pakottivat lopulta k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n takaisin Palanderin kannattamalle turvallisemmalle reitille. Kierretty\xc3\xa4\xc3\xa4n Euraasian mantereen kahdessa vuodessa Vega saapui Tukholmaan huhtikuussa 1880._NEWLINE_Sankarina kotimaahan palannut Palander aateloitiin vuonna 1880 nimell\xc3\xa4 Palander af Vega, h\xc3\xa4net kutsuttiin G\xc3\xb6teborgin kuninkaallisen tiede- ja kirjallisuusakatemian j\xc3\xa4seneksi ja Ruotsin valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4t my\xc3\xb6nsiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nelle sek\xc3\xa4 Nordenski\xc3\xb6ldille 4\xc2\xa0000 kruunun vuotuisen palkan. Viimeisen naparetkens\xc3\xa4 Palander teki vuonna 1882 saattaessaan tykkivene Urdilla ja  Verdandella ruotsalaisen meteorologiretkikunnan Huippuvuorten Kap Thordseniin.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6hempi ura\n_START_PARAGRAPH_\nPalander oli vuodesta 1881 laivaston Karlskronan telakan p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 toimineen von Otterin adjutanttina sek\xc3\xa4 eri alusten kapteenina. H\xc3\xa4net ylennettiin vuonna 1889 toisen ja 1892 ensimm\xc3\xa4isen luokan komentajakapteeniksi, 1896 kommodoriksi, 1900 kontra-amiraaliksi ja 1903 vara-amiraaliksi. H\xc3\xa4n oli vuodesta 1892 kuninkaallisen sotatieteellisen akatemian j\xc3\xa4sen ja vuosina 1896\xe2\x80\x931907 kuningas Oskar II:n yliadjutantti. Palander oli vuosina 1897\xe2\x80\x931899 Karlskronan telakan johtajana ja vuosina 1899\xe2\x80\x931901 meriasiain ylihallituksen (marinf\xc3\xb6rvaltningen) p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajana._NEWLINE_Ruotsin p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeriksi kohonnut von Otter kutsui toukokuussa 1901 Palanderin hallituksensa meripuolustusministeriksi (sj\xc3\xb6f\xc3\xb6rsvarsminister), ja Palander jatkoi t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yht\xc3\xa4jaksoisesti nelj\xc3\xa4 vuotta hallitusten vaihtuessa. H\xc3\xa4nen ministerikautenaan Ruotsin rannikkotykist\xc3\xb6 erotettiin omaksi aselajikseen, Ruotsin laivasto sai ensimm\xc3\xa4isen sukellusveneens\xc3\xa4, uusien alusten hankintaan my\xc3\xb6nnettiin varoja ja kantahenkil\xc3\xb6kuntaa lis\xc3\xa4ttiin ja heid\xc3\xa4n palkkojaan  nostettiin. Palander vastusti jyrk\xc3\xa4sti Ruotsin ja Norjan unionin purkamista ja vaati vuonna 1905 Johan Ramstedtin hallitusta k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n liikekannallepanon Norjan itsen\xc3\xa4istymisen est\xc3\xa4miseksi, mutta j\xc3\xa4i v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6\xc3\xb6n. H\xc3\xa4n erosi Ramstedtin hallituksen mukana elokuussa 1905 ja j\xc3\xa4tti politiikan. Viimeksi h\xc3\xa4n oli vuosina 1905\xe2\x80\x931910 Tukholman laivastotukikohdan komentajana. J\xc3\xa4\xc3\xa4dess\xc3\xa4\xc3\xa4n el\xc3\xa4kkeelle h\xc3\xa4n sai 1910 amiraalin arvon.'