b'\n_START_ARTICLE_\nLaihia\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nAsutuksesta suurin osa on keskittynyt Laihianjoen varrelle, josta maatalojen palstat ulottuvat pitkin\xc3\xa4, kapeina suikaleina latvamaille. Kunnassa on kaikkiaan 469 maatilaa ja peltoalaa on noin 10\xc2\xa0000 hehtaaria._NEWLINE_Keskeisi\xc3\xa4 maamerkkej\xc3\xa4 ovat kirkonkyl\xc3\xa4n ja Yrj\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4n halki virtaava joki, vanha vaaleas\xc3\xa4vyinen puukirkko sek\xc3\xa4 Vaasaan, Tampereelle ja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n johtavat valtatiet._NEWLINE_Laihian l\xc3\xa4nsi- ja etel\xc3\xa4osissa levitt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t harvaan asutut suot ja kankaat. Levaneva on 3\xc2\xa0000 hehtaarin suojeltu suoalue, jolla on runsas linnusto sek\xc3\xa4 kasviharvinaisuuksia (rauhoitettu punak\xc3\xa4mmekk\xc3\xa4 ja kaarlenvaltikka).\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nSeuraavat ovat Laihian kyli\xc3\xa4: Allinen, Aronkyl\xc3\xa4, Isokyl\xc3\xa4, Jakkula, Jokikyl\xc3\xa4, Jokiper\xc3\xa4, Jokisalo, Kasinkyl\xc3\xa4, Keskikyl\xc3\xa4, Kirkonkyl\xc3\xa4, Kumaala, Kupparla, Kyl\xc3\xa4np\xc3\xa4\xc3\xa4, K\xc3\xa4ypp\xc3\xa4l\xc3\xa4, Lounaala, Lyyskil\xc3\xa4, Maunula, Miettyl\xc3\xa4, Nikkari, Peltomaa, Per\xc3\xa4l\xc3\xa4, Potila, Poola, Pukkala, Ratikyl\xc3\xa4, Ruto, Suorttila, Torstila, Tyllijoki, Valjoo, Vedenoja, Yrj\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEsihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKivikauden alkupuolella vajaa 10\xc2\xa0000 vuotta sitten Laihia oli viimeisimm\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4ljilt\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4ysin veden peitossa. Noin 7000 vuotta sitten alueen korkeimmat kohdat alkoivat maankohoamisen vaikutuksesta nousta luotoina Litorinamerest\xc3\xa4. Kivikauden lopusta pronssikauden halki rautakaudelle saakka Laihia oli rannikkoa ja saaristoa. Varhaisimmat kivikautiset l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t asutuksesta ovat kampakeraamisesta kulttuurista kunnan kaakkoisosasta ajalta noin 3400 eaa. Pyyntiin ja ker\xc3\xa4ilyyn perustunut asutus on seurannut rantaviivaa._NEWLINE_Pronssikaudella 1500\xe2\x80\x93500 eaa. etenkin Laihian keski- ja l\xc3\xa4nsiosat muodostuivat saaristosta ja sen suojaamasta rannikosta. My\xc3\xb6s asutus n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 keskittyneen t\xc3\xa4lle alueelle. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t elinkeinot ovat edelleen olleet pyyntivaltaisia, mutta my\xc3\xb6s pienimuotoista karjanhoitoa ja maanviljely\xc3\xa4 on saatettu harjoittaa. Ajanlaskun alun tienoilla varhaisen metallikauden loppupuolella maanviljely alkoi vakiintua Laihianjoen varressa. Laihialta on l\xc3\xb6ydetty tuhansia r\xc3\xb6ykki\xc3\xb6hautoja, ja kunta on Suomen muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stiheimpi\xc3\xa4 alueita. R\xc3\xb6ykki\xc3\xb6ist\xc3\xa4 suurin osa ajoittuu pronssikaudelle ja varhaiselle rautakaudelle, loput ovat my\xc3\xb6h\xc3\xa4iselt\xc3\xa4 rautakaudelta._NEWLINE_600-luvun Rautakauden keskivaiheille saakka asutus siirtyi edelleen rantaviivan mukana. 300\xe2\x80\x93700-luvun keskirautakaudella p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Laihianjokilaaksossa el\xc3\xa4neen 10\xe2\x80\x9315 asutusyksik\xc3\xb6n yhteis\xc3\xb6n v\xc3\xa4kim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n on arveltu olleen noin 60\xe2\x80\x93180 henke\xc3\xa4. Merovingiajan kuluessa pohjalainen asutus kuitenkin v\xc3\xa4hitellen supistui, ja 800\xe2\x80\x931200-luvun my\xc3\xb6h\xc3\xa4israutakaudella alue muodostui p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisesti todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Kokem\xc3\xa4enjoen asutuksen nautinta-alueeksi. T\xc3\xa4lt\xc3\xa4 seudulta Etel\xc3\xa4-Pohjanmaa lienee saanut my\xc3\xb6s ensimm\xc3\xa4iset historiallisen ajan asukkaat.\n_START_SECTION_\nKeskiaika\n_START_PARAGRAPH_\nOsittain Kyr\xc3\xb6njokilaaksosta l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin oleva Ylilaihian eli nykyisen Kirkonkyl\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolisen jokivarren asutus on syntynyt viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 1200-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Alalaihian asutus puolestaan muodostui 1300-luvun vaihteen ruotsalaisen muuttoliikkeen vaikutuksesta. Asuttamisesta l\xc3\xa4htien ensimm\xc3\xa4iset l\xc3\xa4hes kolme vuosisataa Ylilaihia kuului Kyr\xc3\xb6n kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Alalaihia puolestaan Mustasaaren kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kirkkopit\xc3\xa4jien v\xc3\xa4lisen rajan tienoille muodostui my\xc3\xb6s vastaavien hallintopit\xc3\xa4jien raja._NEWLINE_Keskiajan kuluessa maatalous voimistui v\xc3\xa4hitellen, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena my\xc3\xb6s v\xc3\xa4kiluku alkoi kasvaa voimakkaasti. Viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 1400-luvulla Laihian kylien p\xc3\xa4\xc3\xa4elinkeinoksi pyynnin tilalle tuli maanviljelys ja karjanhoito. Viljaa kasvatettiin jokivarteen raivatulla hyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 peltomaalla.\n_START_SECTION_\nPit\xc3\xa4j\xc3\xa4n perustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1508 perustettiin Laihian kappeliseurakunta ja paikkakunnan ensimm\xc3\xa4inen kirkko vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Kirkon tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n sijainneen Mustasaaren puolella, mutta tarkasta paikasta ei ole varmuutta. Tapahtuma oli yhteydess\xc3\xa4 Mustasaaren ja Kyr\xc3\xb6n suurpit\xc3\xa4jien alkavaan hajoamisprosessiin. Vuonna 1576 Laihia erotettiin Kyr\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja Mustasaaresta omaksi kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi ja 1606 my\xc3\xb6s hallintopit\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi. Tarkemmat pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n rajat muodostuivat n\xc3\xa4iden tapahtumien j\xc3\xa4lkeen vasta v\xc3\xa4hitellen. Tuohon aikaan Laihiaan kuului suurin piirtein kunnan nykyisen alueen lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6hemmin itsen\xc3\xa4istynyt Jurva. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4inen kirkko oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes puolitoista vuosisataa, kunnes Laihian toinen kirkko valmistui 1642 Kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n nykyisen Napuen puiston kohdalle. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4hallinnon tavanomaista kulkua h\xc3\xa4iritsi jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin 1600-luvulla l\xc3\xa4\xc3\xa4nityslaitos. Vuonna 1614 Laihia ja Maalahti annettiin virkal\xc3\xa4\xc3\xa4niksi kansleri Axel Oxenstiernalle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 peruuntui 1651, jolloin kuningatar Kristiina lahjoitti Laihian vapaaherrakunnaksi valtaneuvos Karl Bondelle. Vapaaherrakunta periytyi Bonden suvun omistuksessa kunnes se 1674 peruutettiin takaisin kruunulle._NEWLINE_1500-luvun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 1700-luvun puoliv\xc3\xa4liin saakka Laihian taloluku pysyi suhteellisen vakaana, vajaassa 150 talossa. Kyliss\xc3\xa4 oli keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin yhdeks\xc3\xa4n taloa. 1500-luvun lopulla pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n kest\xc3\xa4nyt Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sota sek\xc3\xa4 nuijasota aiheuttivat talojen autioitumista. Ankara sotav\xc3\xa4enotto rajoitti edelleen v\xc3\xa4kiluvun kasvua 1600-luvulla. Lis\xc3\xa4ksi 1600-luvun lopun suuret kuolonvuodet ja seuraavan vuosisadan Suuri Pohjan sota sek\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 jatkunut isoviha aiheuttivat kummatkin v\xc3\xa4liaikaisesti noin 300 hengen loven v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n. Napuen taistelussa menehtyi 120 laihialaista \xe2\x80\x93 eli l\xc3\xa4hes 60\xc2\xa0% paikkakunnan t\xc3\xa4ysi-ik\xc3\xa4isest\xc3\xa4 henkikirjaan merkityst\xc3\xa4 miesv\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4._NEWLINE_1600-luvulla tervanpoltto nousi maatalouden rinnalle t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ksi elinkeinoksi  ja tervasta kehittyi nopeasti laihialaisten t\xc3\xa4rkein kauppatavara. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 edesauttoi lyhyt kulkuyhteys 1606 perustettuun Vaasan kaupunkiin, joka toimi kaupan keskuksena.\n_START_SECTION_\nKasvun aikaa\n_START_PARAGRAPH_\nMaataloudessa 1700-luvulla tapahtunut t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 uudistus, isojako aloitettiin vuosisadan puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Pohjanmaalta. Laihian pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli ensimm\xc3\xa4inen kohde, ja kuten muuallakin, my\xc3\xb6s Laihialla toimeenpano sai osakseen vastustusta. Toimenpiteen yhteydess\xc3\xa4 my\xc3\xb6s pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n siihen saakka ep\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isi\xc3\xa4 rajoja selvennettiin. 1700-luvun loppupuolella ja 1800-luvun alkupuolella Laihia kuului maan t\xc3\xa4rkeimpiin salpietarin valmistuksen seutuihin ja parhaimpina aikoina oli jokaisessa talossa ainakin yksi salpietarin valmistukseen tarkoitettu lato._NEWLINE_Laihian v\xc3\xa4est\xc3\xb6 alkoi 1700-luvun puoliv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen lis\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 voimakkaasti ja kasvu jatkui vahvana seuraavallakin vuosisadalla. My\xc3\xb6s Jurvan v\xc3\xa4kiluku oli kasvanut nopeasti._NEWLINE_1700-luvun kuluessa Jurvaan muodostui aluksi Laihian seurakuntaan kuuluva rukoushuone- ja my\xc3\xb6hemmin kappeliseurakunta, jonka ensimm\xc3\xa4inen kirkko valmistui vuonna 1764. Laihialla vaikutti 1700-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Jaakko K\xc3\xa4rim\xc3\xa4en johtama separatistinen lahko. Vuosisadan loppuvuosina ylip\xc3\xa4\xc3\xa4l\xc3\xa4iset hakivat kuninkaalta lupaa useaan otteeseen aluksi oman kirkon rakentamiseen ja my\xc3\xb6hemmin seurakunnan jakamiseen kahtia Yli- ja Alap\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n, mutta hankkeet raukesivat kielteiseen vastaukseen. Laihian kolmas, nykyinen kirkko valmistui vuonna 1805.\n_START_SECTION_\n1800-luvulta nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4kim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisest\xc3\xa4 huolimatta Jurvan kappeliseurakunta jatkoi Laihian seurakunnan alaisuudessa viel\xc3\xa4 1800-luvun alkupuoliskon. Vuoden 1859 syksyll\xc3\xa4 senaatti hyv\xc3\xa4ksyi anomuksen Jurvan itsen\xc3\xa4istymisest\xc3\xa4 ja ero toteutettiin vuonna 1863. Tuohon aikaan Jurvassa oli noin kolmetuhatta asukasta. Pit\xc3\xa4jien v\xc3\xa4liset rajat s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t kuitenkin pitk\xc3\xa4lle 1900-luvun puolelle saakka varsin ep\xc3\xa4selvin\xc3\xa4._NEWLINE_1860-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskon suurina n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuosina Laihian v\xc3\xa4est\xc3\xb6 pieneni noin 550 hengell\xc3\xa4. Muuten v\xc3\xa4kiluku jatkoi vahvaa kasvusuuntausta vuosisadan loppuun saakka._NEWLINE_Laihian ensimm\xc3\xa4inen, yksityinen kansakoulu avattiin vuoden 1867 syksyll\xc3\xa4 ja se oli toiminnassa kaksi vuotta. Ensimm\xc3\xa4inen kunnan kansakoulu, nykyinen Isonkyl\xc3\xa4n koulu, avattiin vuoden 1870 syksyll\xc3\xa4. Nuorisoseuratoiminta samoin kuin muu yhdistystoiminta oli Laihialla vilkasta jo 1880-luvulta l\xc3\xa4htien. Laihialaiset Juho Hietanen ja Santeri Alkio olivat 1880-luvulla mukana nuorisoseuraliikkeen alullepanemisessa, ja Alkiota pidet\xc3\xa4\xc3\xa4nkin liikkeen aatteellisena oppi-is\xc3\xa4n\xc3\xa4. Pari vuotta toiminut Laihian Nuorisoyhdistys perustettiin vuonna 1883 ja varsinainen Laihian nuorisoseura vuonna 1892._NEWLINE_Vuosina 1890\xe2\x80\x931909 toimitettiin kunnassa isojaonj\xc3\xa4rjestely, jossa ymp\xc3\xa4riins\xc3\xa4 pienin\xc3\xa4 palstoina olleita maatilojen viljelyksi\xc3\xa4 yhten\xc3\xa4istettiin. Tuloksena maatalouden tuotto moninkertaistui. Suomen sis\xc3\xa4llissodan alussa Laihialla k\xc3\xa4ytiin Hulmin taistelu, jota Pohjanmaalla pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n jopa koko sodan alkuna.\n_START_SECTION_\nHallinto ja politiikka\n_START_PARAGRAPH_\nLaihian kunnanjohtaja on Juha Rikala. Valtuustossa on 27  paikkaa, joista 11 on Keskustan hallussa kaudella 2017\xe2\x80\x932021.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2016 eniten yhteis\xc3\xb6veroa maksaneet yritykset olivat Laihian Mallas,  T-Drill, joka valmistaa koneita putkien k\xc3\xa4sittelyyn teollisuudessa ja  Laihian Osuuspankki._NEWLINE_Vuonna 2009 kunnalla oli velkaa 891 euroa asukasta kohden. Laihialaisia ty\xc3\xb6nantajia ovat putkien porausv\xc3\xa4lineit\xc3\xa4 valmistava T-Drill ja alumiinikomponentteja valava Alteams.\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2017 lopussa Laihialla oli 8 051 asukasta, joista 6 587 asui taajamissa, 1 422 haja-asutusalueilla ja 42 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eiv\xc3\xa4t olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niist\xc3\xa4 asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Laihian taajama-aste on 82,2\xc2\xa0%. Laihian taajamav\xc3\xa4est\xc3\xb6 kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Laihian kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa oli vuoden 2017 lopussa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kunnan alueella 6 587 asukasta. Laihian kirkonkyl\xc3\xa4 sijaitsee p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Laihialla, mutta pienelt\xc3\xa4 osin my\xc3\xb6s Vaasassa.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nKunnan halki kulkee valtatie 3, johon riste\xc3\xa4\xc3\xa4 keskustassa valtatie 18. Laihian rautatieasema on Sein\xc3\xa4joen\xe2\x80\x93Vaasan rataosalla 23 kilometri\xc3\xa4 Vaasasta ja 51 kilometri\xc3\xa4 Sein\xc3\xa4joelta. Asemalta on kirkolle noin kaksi kilometri\xc3\xa4. Maantiet\xc3\xa4 pitkin Vaasaan on noin 26 kilometri\xc3\xa4, josta osa on moottoritiet\xc3\xa4._NEWLINE_Kansainv\xc3\xa4linen matkailutie, Sininen tie, kulkee Laihian kautta.\n_START_SECTION_\nEtymologia\n_START_PARAGRAPH_\nNykyisten nimitysten Laihia ja Laihela lis\xc3\xa4ksi paikkakunnasta on k\xc3\xa4ytetty asiakirjoissa mm. nimi\xc3\xa4 Laia, Laya, Laiha, Laihala ja Laihiala. On arveltu, ett\xc3\xa4 todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Laihia on alun perin ollut muinaissuomalainen henkil\xc3\xb6nimi. Muodosta Laihala on maininta vuodelta 1440 ja muotoa Laihia tai Laihiala esiintyi 1500-luvun veroluetteloissa. Alkuaan nimitys lienee viitannut selv\xc3\xa4sti nykyist\xc3\xa4 pienemp\xc3\xa4\xc3\xa4n alueeseen. Vuonna 1508 kappelin vihkimisen yhteydess\xc3\xa4 on nimitys ilmeisesti tarkoittanut jo koko jokilaakson asutusta. Toisaalta nimi\xc3\xa4 Iso-Laihala ja Iso-Laihiala on viel\xc3\xa4 1500-luvulla k\xc3\xa4ytetty nykyisist\xc3\xa4 Isokyl\xc3\xa4n ja Jakkulan alueista.\n_START_SECTION_\nNuukuus ja laihialaisvitsit\n_START_PARAGRAPH_\nLaihia on koko maassa tunnettu nuukuudestaan, josta kertovat jo vuosikymmeni\xc3\xa4 vanhat ja uudemmatkin laihialaisvitsit. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi Laihiaa kutsutaan my\xc3\xb6s Suomen Skotlanniksi. Laihialaisuutta on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s positiivisessa mieless\xc3\xa4 jopa er\xc3\xa4iden yritysten s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6toimenpiteiden projektinimen\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nLaihian pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoaksi nimettiin 1980-luvulla kaljavelli.\n_START_SECTION_\nUrheilu ja liikunta\n_START_PARAGRAPH_\nLaihialla toimivat mm. urheiluseurat Laihian Luja ry, Laihia Sports Club, autourheiluseura Laihian Urheiluautoilijat ry sek\xc3\xa4 Laihian Ylip\xc3\xa4\xc3\xa4n Nuorisoseura ry ja MLL Laihian yhtistys ry. _NEWLINE_Laihian monitoimihalli valmistui 2007 kes\xc3\xa4n alussa. Hallin avajaiset olivat 30. elokuuta kun Suomen lentopallomaajoukkue pelasi harjoitusmaaottelun Moskovan EM-kisoja varten Espanjaa vastaan. Hallissa on tilaa v\xc3\xa4h\xc3\xa4n yli tuhannen hengen yleis\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lle._NEWLINE_Laihialla on mahdollista harrastaa eri urheilulajeja kuten paini, jalkapallo, salibandy, taekwondo, uinti, ja lentopallo.'