b'\n_START_ARTICLE_\nViirusiplari\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nEumerus-suvun lajit ovat yleens\xc3\xa4 varsin vaikeita erottaa toisistaan. Viirusiplari on suvulle tyypilliseen tapaan pieni, vain noin 6\xe2\x80\x937\xc2\xa0mm:n pituinen tumma, hieman pitk\xc3\xa4nomainen k\xc3\xa4rp\xc3\xa4nen, jolla on pitk\xc3\xa4karvainen naama sek\xc3\xa4 selv\xc3\xa4sti paksuuntunut takimmaisen raajaparin s\xc3\xa4\xc3\xa4ri. Keskiruumiin selk\xc3\xa4puolella erottuu heikosti harmaita pitkitt\xc3\xa4isviiruja ja takaruumin toisen ja kolmannen jaokkeen sivuilla on harmaat, kaarevat t\xc3\xa4pl\xc3\xa4t. Lajityypillisin\xc3\xa4 tuntomerkkein\xc3\xa4 tuntosarvien reunat ovat tummanpunaiset, koiraan takaruumiin nelj\xc3\xa4nnen jaokkeen takareunassa on keltainen poikkijuova ja naaraan p\xc3\xa4\xc3\xa4laella etummaisen ja takimmaisen pistesilm\xc3\xa4n v\xc3\xa4limatka on pitempi kuin matka takimmaisesta pistesilm\xc3\xa4st\xc3\xa4 verkkosilmien takareunoja yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4lle linjalle.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nViirusiplarin keskeist\xc3\xa4 elinaluetta ovat Pohjois-Afrikka sek\xc3\xa4 Euroopan etel\xc3\xa4osat. Aikaisemmin se on esiintynyt laajasti L\xc3\xa4nsi- ja Pohjois-Euroopassa aina Etel\xc3\xa4-Ruotsiin saakka, mutta vaikuttaa sielt\xc3\xa4 nykyisin enimm\xc3\xa4kseen h\xc3\xa4vinneen. Suomesta laji on tavattu vain yhden kerran Turusta vuonna 1849.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nViirusiplari el\xc3\xa4\xc3\xa4 kosteilla niityill\xc3\xa4 purojen, jokien ja j\xc3\xa4rvien rantamilla. Aikuiset k\xc3\xa4rp\xc3\xa4set viihtyv\xc3\xa4t puolivarjoisissa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6iss\xc3\xa4 kasvillisuuden ja pensaiden siimeksess\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t ainakin leinikkien kukilla. Ne ovat lennossa kes\xc3\xa4kuusta elokuulle. Toukkaa tai sen elintapoja ei tunneta._NEWLINE_Laji on luokiteltu alueellisesti h\xc3\xa4vinneeksi sek\xc3\xa4 Suomesta ett\xc3\xa4 Ruotsista.'