b'\n_START_ARTICLE_\nKalliohyppij\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKalliohyppij\xc3\xa4 on pienehk\xc3\xb6 sorkkael\xc3\xa4in. Se on 75\xe2\x80\x93115 senttimetrin pituinen ja 10\xe2\x80\x9318 kilon painoinen. S\xc3\xa4k\xc3\xa4korkeus on 45\xe2\x80\x9360 sentti\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nn\xc3\xa4n pituus 7\xe2\x80\x9313 sentti\xc3\xa4. Naaraat ovat hieman suurempia kuin urokset. Ruumis on lyhyt ja tanakkarakenteinen. Jalat ovat pitk\xc3\xa4t ja niiden p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 olevat sorkat ovat hyvin pitk\xc3\xa4t ja pystyt, ja el\xc3\xa4in seisoo niiden tylppien k\xc3\xa4rkien varassa. Sorkat ovat reunasta kovemmat kuin sis\xc3\xa4pinnasta, joten kalliohyppij\xc3\xa4 pystyy tukevasti seisomaan sellaisillakin kallioilla, joilla ei n\xc3\xa4yt\xc3\xa4 olevan jalansijaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi kalliohyppij\xc3\xa4t voivat harittaa sorkkansa lev\xc3\xa4lleen, mik\xc3\xa4 tekee askeleista entist\xc3\xa4 varmempia sileill\xc3\xa4 ja jyrkill\xc3\xa4 rinteill\xc3\xa4._NEWLINE_Kalliohyppij\xc3\xa4n turkki on tuuhea ja p\xc3\xb6rr\xc3\xb6inen, karvat ovat ontot ja karvanvaihtoa tapahtuu s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisin v\xc3\xa4liajoin, toisin kuin sen sukulaislajeilla. Turkin pohjav\xc3\xa4ri on oliivinkeltainen ja sit\xc3\xa4 laikuttavat yleens\xc3\xa4 harmaanmustat t\xc3\xa4pl\xc3\xa4t, mutta v\xc3\xa4riss\xc3\xa4 on vaihtelua. Vatsapuoli, korvat, leuka ja huulet ovat valkoiset. Korvien ulosp\xc3\xa4in n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4n sis\xc3\xa4pinnan luona on my\xc3\xb6s 3\xe2\x80\x934 mustaa s\xc3\xa4teitt\xc3\xa4ist\xc3\xa4 juovaa. Turkin v\xc3\xa4ri sulautuu ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iviin kallioihin. Kun kalliohyppij\xc3\xa4 on sairas tai sill\xc3\xa4 kuuma, se p\xc3\xb6rhist\xc3\xa4\xc3\xa4 karvojaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 saa sen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n todellista kokoaan suuremmalta. P\xc3\xa4\xc3\xa4 on kolmikulmainen ja kartiomainen. Kuono on lyhyt ja kiilamainen. Sarvet ovat pystyt ja keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 10 sentin, enint\xc3\xa4\xc3\xa4n 16 sentin pituiset. Naaraat ovat yleens\xc3\xa4 sarvettomia, mutta er\xc3\xa4ille Etiopian, Ugandan ja Tansanian kalliohyppij\xc3\xa4naaraille kehittyy my\xc3\xb6s pienet sarvet. Lajilla on my\xc3\xb6s suuret, tummat silm\xc3\xa4nedusrauhaset. Hampaita on 32.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKalliohyppij\xc3\xa4\xc3\xa4 tavataan melko laajalla alueella Afrikassa. Sen levinneisyys ulottuu Koillis-Sudanista, Eritreasta, Pohjois-Somaliasta ja Etiopian yl\xc3\xa4ng\xc3\xb6lt\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Afrikkaan saakka. L\xc3\xa4nnemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 se el\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Namibiassa ja Lounais-Angolassa. Erillisi\xc3\xa4 populaatioita on my\xc3\xb6s Kongon demokraattisen tasavallan kaakkoisosissa, Keski-Afrikan tasavallassa ja Nigeriassa._NEWLINE_Kalliohyppij\xc3\xa4 ei ole lajina uhanalainen, ja sit\xc3\xa4 tavataan lukuisilla luonnonsuojelualueilla. Kukoistavia kantoja on etenkin Etiopiassa, jossa vuoristoinen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 tarjoaa paljon sopivia elinpaikkoja. Se on yleinen my\xc3\xb6s etel\xc3\xa4isen Afrikan vuoristoseuduilla. Nigeriassa el\xc3\xa4v\xc3\xa4 populaatio on kuitenkin uhanalainen. My\xc3\xb6s Burundista laji on mahdollisesti h\xc3\xa4vinnyt. Suuria lajiin kohdistuvia uhkia ei kuitenkaan ole. Kalliohyppij\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s suojelualueiden ulkopuolella sellaisilla alueilla, joilla mets\xc3\xa4stys ei ole intensiivist\xc3\xa4. El\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 vaikeakulkuisilla kallioilla ja rinteill\xc3\xa4 se v\xc3\xa4lttyy kilpailulta karjan kanssa. Pienet, eristyneet kannat ovat kuitenkin alttiimpia mets\xc3\xa4stykselle ja kilpailulle vuohien kanssa, joten monet t\xc3\xa4llaiset kannat ovatkin h\xc3\xa4vinneet asutuilta seuduilta. Vuonna 1999 kannan kooksi arvioitiin noin 42 000 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Kalliohyppij\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 kivisess\xc3\xa4 ja kallioisessa maastossa, jossa on runsaasti matalaa aluskasvillisuutta. Niit\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 isojen yhten\xc3\xa4isten vuoristojen rinteill\xc3\xa4, mutta my\xc3\xb6s tasankojen kukkulasaarekkeilla ja kalliorykelmill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 suurten jokien kanjoneissa. Elinpaikan valintaan vaikuttaa enemm\xc3\xa4n ravinnon m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kuin saatavilla oleva suoja. Erist\xc3\xa4v\xc3\xa4n turkin ansiosta laji selviytyy hyvin vuoristossa. Kilimanjarolla sit\xc3\xa4 on tavattu 4 000 ja Merulla jopa 4 500 metrin korkeudessa. Etiopian yl\xc3\xa4ng\xc3\xb6ll\xc3\xa4 se on noussut 4 380 metrin korkeuteen.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nKalliohyppij\xc3\xa4t ovat aktiivisimmillaan aikaisin aamulla ja my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n illalla. P\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuumimman ajan ne viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t lev\xc3\xa4ten kivien varjossa. Erityisesti vuoristoissa ne l\xc3\xa4mmittelev\xc3\xa4t mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n aamuauringossa. Kalliohyppij\xc3\xa4t el\xc3\xa4v\xc3\xa4t pareittain tai joskus harvoin pienin\xc3\xa4 ryhmin\xc3\xa4, ja mukana on my\xc3\xb6s poikanen. Satunnaisesti voi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 kahdeksan tai jopa useamman yksil\xc3\xb6n ryhmi\xc3\xa4, jotka pel\xc3\xa4stytettyin\xc3\xa4 kuitenkin hajoavat nopeasti takaisin omiin perheryhmiins\xc3\xa4. Yksin liikkuvat kalliohyppiv\xc3\xa4t muodostavat alle 10 prosenttia kannasta, ja ovat l\xc3\xa4hes yksinomaan pariutumattomia uroksia. Uroksen ja naaraan pariside on hyvin vahva ja kiinte\xc3\xa4. Pari pysyy yhdess\xc3\xa4 yleens\xc3\xa4 siihen asti kunnes toinen kuolee. Ne viett\xc3\xa4v\xc3\xa4t suurimman osan ajastaan vain muutaman metrin et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4 toisistaan. Toinen niist\xc3\xa4 t\xc3\xa4hyst\xc3\xa4\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 kumppanin ruokaillessa._NEWLINE_Kalliohyppij\xc3\xb6iden elinpiiri on 7,5\xe2\x80\x9349 hehtaaria. Alueen koko riippuu sadem\xc3\xa4\xc3\xa4rist\xc3\xa4 ja on sit\xc3\xa4 pienempi mit\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n seudulla sataa. Ne puolustavat vimmatusti reviiri\xc3\xa4\xc3\xa4n ja poistuvat sielt\xc3\xa4 vain harvoin. Alueen rajat merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n hajurauhasten eritteill\xc3\xa4 ja lantakasoilla. Hajurauhasilla tehdyt merkinn\xc3\xa4t n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4t pieniss\xc3\xa4 oksissa olevina mustina, kiilt\xc3\xa4vin\xc3\xa4 helmin\xc3\xa4. Urokset puolustavat reviiri\xc3\xa4\xc3\xa4n lajitovereilta esittelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sarviaan ja jahtaamalla tunkeilijaa. Taistellessaan ne iskev\xc3\xa4t ja puskevat p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n. Naaraat turvautumat taistelutilanteissa puremiseen. Uros on naarasta selv\xc3\xa4sti valppaampi ja voi seist\xc3\xa4 jopa puoli tuntia liikahtamatta ja tarkkaillen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n. Levottomina ne p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4v\xc3\xa4t yhdess\xc3\xa4 duettona pient\xc3\xa4 lelutorvea muistuttavaa \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4. Kalliohyppij\xc3\xa4t maistelevat mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n toistensa naamarauhasista tihkuvaa, nopeasti kuivuvaa eritett\xc3\xa4. Kalliohyppij\xc3\xb6iden vihollisia ovat suurpedot, paviaanit, sakaalit, aavikkoilvekset, leopardit ja suuret k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeet. Vasoja uhkaavat my\xc3\xb6s suuret petolinnut. Kalliohyppij\xc3\xa4 voi el\xc3\xa4\xc3\xa4 15-vuotiaaksi.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nKalliohyppij\xc3\xa4 saa ravintonsa etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kallionhalkeamissa ja louhikoissa kivien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 kasvavista kasveista. Sen ravinto koostuu enimm\xc3\xa4kseen pensaiden lehdist\xc3\xa4, heinist\xc3\xa4 ja ruohoista, mutta my\xc3\xb6s silmuista, oksista, hedelmist\xc3\xa4 ja kuorista. Sadekaudella t\xc3\xa4rkeint\xc3\xa4 ravintoa ovat hein\xc3\xa4t. Tarvitsemansa nesteen ne saavat sy\xc3\xb6mist\xc3\xa4\xc3\xa4n mehikasveista ja kasteesta, mutta my\xc3\xb6s juovat vett\xc3\xa4 tilaisuuden tullen.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nKalliohyppij\xc3\xb6iden lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisaika vaihtelee alueittain. Esimerkiksi Etiopiassa se on kausittaista, mutta Sambiassa jatkuvaa. Kosiessaan naarasta, uros nuolee naaraan takapuolta ja p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4 heikkoa humisevaa \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4. Kosioyritykseen aggressiivisesti suhtautuva naaras puree urosta. Naaraan kanto-aika on yli 7 kuukautta, jonka j\xc3\xa4lkeen se synnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kallionkolossa, tihe\xc3\xa4n kasvillisuuden joukossa tai muussa suojaisassa paikassa yhden vasan. Vasa pysyttelee n\xc3\xa4kym\xc3\xa4tt\xc3\xb6miss\xc3\xa4 2\xe2\x80\x933 kuukautta. Emo k\xc3\xa4y imett\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 kolme tai nelj\xc3\xa4 kertaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen poikanen pysyy emon l\xc3\xa4hettyvill\xc3\xa4 ja saa silt\xc3\xa4 maitoa kaksi kertaa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 7\xe2\x80\x938 minuutin ajan kerrallaan. Poikanen vieroitetaan 4\xe2\x80\x935 kuukauden i\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja sille puhkeavat sarvet 6 kuukauden i\xc3\xa4ss\xc3\xa4. T\xc3\xa4ysikasvuinen siit\xc3\xa4 tulee 11\xe2\x80\x9312 kuukauden kuluttua, ja vuoden vanhana se on my\xc3\xb6s sukukyps\xc3\xa4. Sarvet kasvavat t\xc3\xa4yteen mittaansa kun kalliohyppij\xc3\xa4 on 17\xe2\x80\x9318 kuukauden ik\xc3\xa4inen.'