b'\n_START_ARTICLE_\nKorkein oikeus (Suomi)\n_START_PARAGRAPH_\nKorkein oikeus (lyhenne KKO; ruots. h\xc3\xb6gsta domstolen, HD) on toinen Suomen korkeimman oikeusasteen tuomioistuimista, jonka t\xc3\xa4rkein teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 on ennakkoratkaisujen antaminen. Suomen perustuslain 99 \xc2\xa7:n mukaan korkein oikeus k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 ylint\xc3\xa4 tuomiovaltaa riita- ja rikosasioissa. Hallintolaink\xc3\xa4ytt\xc3\xb6asioissa ylint\xc3\xa4 tuomiovaltaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 korkein hallinto-oikeus.\n_START_SECTION_\nYlin oikeusaste\n_START_PARAGRAPH_\nKorkeimman oikeuden tuomiovallan historiallisena l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana on Ruotsin kuninkailla aikoinaan ollut oikeus purkaa tuomioita. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oikeus s\xc3\xa4ilyi kuninkaalla my\xc3\xb6s sen j\xc3\xa4lkeen kun valtakuntaan perustettiin  Svean hovioikeus vuonna 1614._NEWLINE_Korkeimman oikeuden perusti kuningas Kustaa III vuoden 1789 yhdistys- ja vakuuskirjalla nimell\xc3\xa4 kuninkaan korkein oikeus. Nykyinen Ruotsin korkein oikeus on perua t\xc3\xa4st\xc3\xa4. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n valloitettua Suomen vuonna 1809 korkeinta tuomiovaltaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi tuomioistuimeksi s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin Suomen keisarillisen hallituskonseljin (vuodesta 1816 Suomen senaatti) oikeusosasto._NEWLINE_Suomen korkein oikeus perustettiin vuonna 1918,  Suomen itsen\xc3\xa4istytty\xc3\xa4. Samalla korkein oikeus irrotettiin valtioneuvostosta ja siit\xc3\xa4 tuli my\xc3\xb6s muodollisesti itsen\xc3\xa4inen ja riippumaton tuomioistuin._NEWLINE_Korkein oikeus on koko toimintansa ajan joutunut tasapainoilemaan valitusten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kanssa. Juttujen liiallinen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on vaikeuttanut KKO:n mahdollisuutta toimia ennakkop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6sten antajana. Valitusmahdollisuuksia rajoitettiin jo Ruotsin vallan aikana, jolloin muutoksenhakuoikeus riita-asioissa edellytti korkean vetorahan maksamista. Itsen\xc3\xa4isyyden aikana 1922 s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin riita-asioiden muutoksenhaulle markkam\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen alaraja. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 rajaa korotettiin my\xc3\xb6hemmin useaan otteeseen. Vastaavasti rikosasioissa muutosta ei saanut hakea lieviin rikoksiin._NEWLINE_Nykyisen kaltaiseksi puhtaasti ennakkotapauksia ratkaisevaksi tuomioistuimeksi KKO muuttui vuonna 1980.\n_START_SECTION_\nLyhenne KKO\n_START_PARAGRAPH_\nKorkeimman oikeuden lyhenne KKO on muodostettu ep\xc3\xa4tavallisesti. Yleens\xc3\xa4 isokirjainlyhenne muodostetaan kunkin sanan alkukirjaimista. N\xc3\xa4in lyhenne voisi tarkoittaa kihlakunnanoikeutta, jollaisia Suomessa aiemmin toimi. Merkityksess\xc3\xa4 korkein oikeus lyhenne on huonosti avautuva. Selitys lyhenteelle l\xc3\xb6ytyy historiasta. Vuonna 1915 Lakimies-lehdess\xc3\xa4 julkaistiin kirjoitus "Oikeusl\xc3\xa4hteiden ja l\xc3\xa4hdeteosten merkitsemisest\xc3\xa4". Siin\xc3\xa4 olevassa oikeusl\xc3\xa4hteiden lyhenneluettelossa KO merkitsi kihlakunnanoikeutta. Siihen aikaan korkeinta oikeutta ei viel\xc3\xa4 ollut perustettu, vaan ylin oikeusaste oli senaatin oikeusosasto (SOO). Korkein oikeus perustettiin 1918. Vuonna 1920 Lakimies-lehdess\xc3\xa4 julkaistiin laajennettu ja paikoin uudistettu versio kirjoituksesta. Artikkelissa "Oikeusl\xc3\xa4hteiden, l\xc3\xa4hdeteosten ja oikeustapausten merkitseminen" KO tarkoitti edelleen kihlakunnanoikeutta ja vastaperustettu korkein oikeus lyhennettiin KKO. Koska lyhenteen KO merkitys oli vakiintunut ja levinnyt yleiseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, jouduttiin korkeimmalle oikeudelle etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n toinen lyhenne. Lyhenneluettelon t\xc3\xa4ydennysty\xc3\xb6n suoritti kolmej\xc3\xa4seninen komitea, jonka ehdotuksen Suomalainen Lakimiesten Yhdistys hyv\xc3\xa4ksyi kokouksessaan 26. toukokuuta 1920.\n_START_SECTION_\nOrganisaatio\n_START_PARAGRAPH_\nKorkeimman oikeuden virastop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 toimii korkeimman oikeuden presidentti, jolla on apunaan kansliap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6. Korkeimman oikeuden j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 kutsutaan oikeusneuvoksiksi, joita on oltava kerrallaan virassa v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 15. Muiden tuomareiden tapaan korkeimman oikeuden presidentin ja oikeusneuvokset nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 tasavallan presidentti. Tuomarinvalintalautakunta ei osallistu n\xc3\xa4iden virkojen t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4miseen. Jutut ratkaistaan oikeussihteereiksi tai esittelij\xc3\xa4neuvoksiksi kutsuttujen esittelij\xc3\xb6iden suorittaman valmistelun pohjalta._NEWLINE_1. syyskuuta 2019 alkaen korkeimman oikeuden presidentti on Tatu Lepp\xc3\xa4nen. H\xc3\xa4nen edelt\xc3\xa4ji\xc3\xa4\xc3\xa4n ovat olleet Timo Esko, Pauliine Koskelo, Leif Sev\xc3\xb3n, Olavi Heinonen, Curt Olsson, Antti Hannikainen, Matti Piipponen, Toivo Tarjanne, Oskar M\xc3\xb6ller, Hjalmar Neovius, Frans Pehkonen, Julius Grotenfelt ja August Nybergh._NEWLINE_Korkein oikeus on toimivaltainen valitusluvan my\xc3\xb6nt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 koskevassa asiassa kahden j\xc3\xa4senen kokoonpanossa. Jos valituslupa my\xc3\xb6nnet\xc3\xa4\xc3\xa4n, ratkaistaan varsinainen p\xc3\xa4\xc3\xa4asia tavallisesti viiden j\xc3\xa4senen muodostamassa jaostossa. Periaatteellisesti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asiassa kokoonpanoa voidaan vahventaa joko 11-j\xc3\xa4seniseen jaostok\xc3\xa4sittelyyn tai t\xc3\xa4ysistuntoon, johon osallistuvat kaikki korkeimman oikeuden j\xc3\xa4senet._NEWLINE_Kun korkein oikeus k\xc3\xa4sittelee sotilasasioita, l\xc3\xa4sn\xc3\xa4 on kaksi kahden vuoden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ajaksi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n everstin arvoista sotilasj\xc3\xa4sent\xc3\xa4. He ovat lippueamiraali Timo Hirvonen ja kenraaliluutnantti Kim J\xc3\xa4\xc3\xa4meri. Heid\xc3\xa4n varaj\xc3\xa4seni\xc3\xa4\xc3\xa4n ovat prikaatikenraali Vesa Virtanen ja prikaatikenraali Mikko Heiskanen. Hirvoseen on marraskuussa 2018 kohdistunut rikosep\xc3\xa4ily, joten h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ei toistaiseksi kutsuta istuntoihin.'