b'\n_START_ARTICLE_\nPeruskirja 77\n_START_PARAGRAPH_\nPeruskirja 77 (t\xc5\xa1ek. ja slov. Charta 77) oli ep\xc3\xa4muodollinen t\xc5\xa1ekkoslovakialainen kansalaisliike, joka kritisoi poliittista ja valtiovaltaa ihmis- ja kansalaisoikeuksien rikkomisesta, vaikka T\xc5\xa1ekkoslovakia oli sitoutunut niihin Helsingin ETY-kokouksessa 1975. Hallitseva kommunistipuolue pyrki vuoden 1968 T\xc5\xa1ekkoslovakian miehityksen j\xc3\xa4lkeen normalisoimaan maan politiikkaa eli palauttamaan sen Neuvostoliiton m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelemiin rajoihin. Peruskirja 77 -liike toimi 1977\xe2\x80\x931992. Se sai nimens\xc3\xa4 Peruskirja 77 -nimisest\xc3\xa4 julistuksesta, joka julkaistiin 1. tammikuuta 1977 ja painettiin pian monissa l\xc3\xa4nsieurooppalaisissa lehdiss\xc3\xa4. Allekirjoittajat olivat toisinajattelijoita, jotka joutuivat hankaluuksiin hallitsevan j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n kanssa. Toiminnan voi siten rinnastaa kansalaisoikeusliikkeisiin._NEWLINE_Julistuksen alullepanijoita ja ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 allekirjoittajia olivat V\xc3\xa1clav Havel, Jan Pato\xc4\x8dka, Zden\xc4\x9bk Mlyn\xc3\xa1\xc5\x99, Ji\xc5\x99\xc3\xad H\xc3\xa1jek ja Pavel Kohout. Kaikkiaan allekirjoituksia oli aluksi 242, kes\xc3\xa4\xc3\xa4n 1977 menness\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 oli kertynyt jo kuutisensataa ja vuoteen 1990 menness\xc3\xa4 1400. Allekirjoittajat edustivat eri ammatteja, poliittisia kantoja ja uskonnollisia n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4. Gust\xc3\xa1v Hus\xc3\xa1kin johtama kommunistivalta vainosi 1970- ja 1980-luvuilla Peruskirja 77:n j\xc3\xa4seni\xc3\xa4. Sadat allekirjoittajat menettiv\xc3\xa4t ty\xc3\xb6paikkansa, ja useita kymmeni\xc3\xa4 tuomittiin vankeusrangaistuksiin, joista osa oli pitk\xc3\xa4aikaisia. Esimerkiksi Vaclav Havel sai 5 vuoden vankeustuomion lokakuussa 1979. L\xc3\xa4hes 400 muutti vainojen takia ulkomaille. Osa peruskirjan allekirjoittajista perusti vuonna 1978 Oikeudettomasti vainottujen puolustuskomitean (V\xc3\xbdbor na obranu nespravedliv\xc4\x9b st\xc3\xadhan\xc3\xbdch, VONS). T\xc3\xa4st\xc3\xa4 kehittyi 1980-luvulla k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6 viett\xc3\xa4\xc3\xa4 maailmanlaajuista p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 Day of Remembrance for Victims of Stalinism and Nazism, joka on kuitenkin eri asia kuin vainojen uhrien muistop\xc3\xa4iv\xc3\xa4._NEWLINE_Vuoden 1989 niin sanotun samettivallankumouksen j\xc3\xa4lkeen moni peruskirjan allekirjoittaja nousi yhteiskunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4n asemaan. Selvimmin t\xc3\xa4m\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6ityy kirjailija Vaclav Haveliin, josta tuli maan presidentti 29.12.1989, sek\xc3\xa4 toimittaja Ji\xc5\x99\xc3\xad Dienstbieriin, josta tuli samaan aikaan ulkoministeri.'