b'\n_START_ARTICLE_\nTeoderik Suuri\n_START_SECTION_\nTeoderik l\xc3\xa4htee It\xc3\xa4-Rooman hoviin\n_START_PARAGRAPH_\nAttilan kuoleman j\xc3\xa4lkeen ostrogootit asuivat Pannoniassa tehden sielt\xc3\xa4 usein h\xc3\xa4vitysretki\xc3\xa4 It\xc3\xa4-Rooman keisarikunnan alueelle. Viimein tehtiin sopimus keisarin kanssa ja sen vahvistukseksi l\xc3\xa4hetti Theodemir, yksi kolmesta it\xc3\xa4goottilaisia silloin hallitsevasta veljeksest\xc3\xa4, poikansa Teoderikin Konstantinopoliin panttivangiksi. Tiedonhaluinen nuorukainen oppi siell\xc3\xa4 tuntemaan kreikkalaista taidetta ja valtiolaitoksia sek\xc3\xa4 hankki itselleen sivistyst\xc3\xa4. Palattuaan h\xc3\xa4n kohosi ostrogoottien kuninkaaksi.\n_START_SECTION_\nLiitto It\xc3\xa4-Rooman kanssa L\xc3\xa4nsi-Roomaa vastaan\n_START_PARAGRAPH_\nIt\xc3\xa4-Rooman keisari Zenon yritti saada germaanit sotimaan kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n ja houkutteli suurilla kunnianosoituksilla nuoren Teoderikin puolellensa. Keisarin onnistui taivuttaa h\xc3\xa4net hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Moesiaan l\xc3\xa4nsigootteja vastaan. N\xc3\xa4iden kuningas kuitenkin nuhteli h\xc3\xa4nt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 oli kaksikielisen kreikkalaishovin houkutuksista ryhtynyt sotaan omia heimolaisiansa vastaan. Niiden sanojen j\xc3\xa4lkeen k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi Teoderik aseensa kreikkalaista valtakuntaa kohti. Zenon pysyi Konstantinopolin muurien sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4, katsellen sielt\xc3\xa4 tulen loistoa goottilaisten sytytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 kaupungeista ja kylist\xc3\xa4. Kykenem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 voittamaan aseilla alkoi keisari hieroa sovintoa, teki uudestaan liiton Teoderikin kanssa ja taivutti h\xc3\xa4net j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin rauhaan. Sen sijaan keisari pyrki k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Teoderikin sotajoukon L\xc3\xa4nsi-Roomaa vastaan.\n_START_SECTION_\nTilanne L\xc3\xa4nsi-Roomassa\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4nsi-Rooman keisarit olivat olleet kauan germaanivalloittajien armoilla, ja kukistuivat viimein. Attilan kuoleman j\xc3\xa4lkeisin\xc3\xa4 aikoina mahtava sveebil\xc3\xa4inen sotap\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Ricimer oli mielens\xc3\xa4 mukaan asetellut ja erotellut keisareita. Kolmen vuoden kuluttua Ricimerin kuolemasta puettiin keisarilliseen purppuraan nuori Romulus Augustulus, er\xc3\xa4\xc3\xa4n ylimyksen poika, joka oli ollut Attilan seuralaisia._NEWLINE_Germaanien palkkasoturijoukot vaativat kolmasosaa Italiasta, ja kun siihen ei suostuttu, he nousivat kapinaan heruleihin kuuluneen Odovakarin johdolla. Kapinoitsijat erottivat_NEWLINE_nuoren keisarin, s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4en kuitenkin h\xc3\xa4nen henkens\xc3\xa4, jonka j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n eli er\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 maatilalla Campaniassa. L\xc3\xa4nsi-Rooman keisarikunta kukistui t\xc3\xa4ten kapinaan vuonna 476. Odovakar hallitsi sotakuninkaana (476\xe2\x80\x9393) ja sai yleisesti ottaen varsin hyv\xc3\xa4n maineen. Zenon oli nyt Rooman valtakunnan ainoa keisari ja sai yllytetty\xc3\xa4 Teoderikin nousemaan Odovakaria vastaan lahjoittamalla Italian Teoderikille.\n_START_SECTION_\nTeoderik valloittaa Italian\n_START_PARAGRAPH_\nTeoderik johdatti ostrogootit Makedoniasta Tonavan alajuoksulle, ja It\xc3\xa4-Rooman keisari Zenon luovutti ostrogooteille 476 Sistowon ja antoi heille foederatin eli liittolaisten aseman. Goottien sotakuntoisia miehi\xc3\xa4 seurasivat naiset, lapset ja vanhukset lukemattomissa vaunuissa. Suuret karjalaumat ja \xc3\xa4\xc3\xa4ret\xc3\xb6n joukko vaunuja sek\xc3\xa4 irtainta tavaraa olivat sotav\xc3\xa4en kuormastona. Elatuksekseen n\xc3\xa4m\xc3\xa4 siirtolaiset kuljettivat melkoiset varastot viljaa, jota naiset jauhoivat mukana kuljetetuilla k\xc3\xa4sikivill\xc3\xa4. N\xc3\xa4in he laskeutuivat kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 489 alas Julisilta Alpeilta. Vuonna 484 Teoderik sai keisarilta konsulin arvon._NEWLINE_Teoderik k\xc3\xa4vi sotaa Odovakaria vastaan Italiassa 488\xe2\x80\x93493. Alun tappioiden j\xc3\xa4lkeen Odovakar sulkeutui Ravennaan ja puolustautui sielt\xc3\xa4 k\xc3\xa4sin viel\xc3\xa4 kolme vuotta, kunnes asukkaiden tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myys k\xc3\xa4rsimyksiins\xc3\xa4 pakotti h\xc3\xa4net avaamaan kaupungin portit 493. Rauhasopimus tehtiin siten, ett\xc3\xa4 molemmat kuninkaat p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t tasa-arvoisina hallita Italiaa. Mutta yst\xc3\xa4vyys oli vain teeskentely\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 Teodorik surmasi Odovakarin juhlallisissa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4llisiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTeoderik Italian kuninkaana\n_START_PARAGRAPH_\nKeisari Anastasios I tunnusti sen j\xc3\xa4lkeen Teoderikin Italian kuninkaaksi ja It\xc3\xa4-Rooman k\xc3\xa4skynhaltijaksi. Sodilla ja neuvotteluilla h\xc3\xa4n levitti valtansa aina Tonavalle asti, mukaan lukien Dalmatian, Noricumin, Raetian sek\xc3\xa4 osia Pannoniasta. Sittemmin Teoderik yhdisti valtakuntaansa osan Etel\xc3\xa4-Galliasta ja ryhtyi tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 pojan holhoojana hallitsemaan Espanjan horjuvaa l\xc3\xa4nsigoottilaista valtakuntaa. Tuolloin Teoderikin valtakunta oli Euroopan mahtavimpia. Ravennassa ja Veronassa h\xc3\xa4n piti hovia. Sinne kokoontui kuninkaan seurueeseen kuuluisia taistelijoita kaikista germanialaisista maista; jopa Skandinaviankin kaukaisilta seuduilta saapui sotilaita \xe2\x80\x9dTidrek Bernil\xc3\xa4isen\xe2\x80\x9d luo, joksi he sanoivat Veronan hallitsijaa._NEWLINE_Teoderik hallitsi suurta valtakuntaansa menestyksekk\xc3\xa4\xc3\xa4sti, vaikka ei ollut suinkaan helppo sovittaa kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n kahta erilaista kansaa, gootteja ja roomalaisia, varsinkaan kuin toiset olivat laajalti lukutaidottomia areiolaisia ja toiset vanhan sivistysvaltakunnan katolilaisia. Teoderik koetti poistaa kaikkia riidan ja katkeruuden aiheita, joita niin helposti voi synty\xc3\xa4. Ostrogootit saivat kolmasosan Italian maasta, ja heid\xc3\xa4n vastuulleen tuli sodank\xc3\xa4ynti. Maan alkuper\xc3\xa4isille asukkaille kuningas j\xc3\xa4tti sen sijaan sis\xc3\xa4politiikan, laink\xc3\xa4yt\xc3\xb6n ja hallinnon._NEWLINE_Entinen valtiomuoto ja Rooman lait pidettiin sellaisenaan. Teoderik piti voimassa roomalaiset koulut, vaikka h\xc3\xa4n ei tahtonut goottien laittavan niihin lapsiansa, \xe2\x80\x9dsill\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, sanoi h\xc3\xa4n, \xe2\x80\x9dken lapsena vapisee vitsaa, ei miehen\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n voi koskaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 miekkaa\xe2\x80\x9d. Mutta samalla h\xc3\xa4n osoitti oppineimmille roomalaisille suurta kunnioitusta. Niinp\xc3\xa4 h\xc3\xa4n otti l\xc3\xa4himm\xc3\xa4ksi yst\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen Kassiodoruksen, joka oli hyvin oppinut mies, ja ylensi h\xc3\xa4net korkeimpiin virkoihin. Kassiodoruksen kyn\xc3\xa4st\xc3\xa4 ovat l\xc3\xa4hteneet kuninkaan asetukset, jopa h\xc3\xa4nen yksityiset kirjeens\xc3\xa4kin. Itse Teoderik ei osannut kirjoittaa nime\xc3\xa4ns\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n, vaan merkitsi ainoastaan nelj\xc3\xa4 kirjainta k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en sapluunaa, johon ne oli leikattu. Mik\xc3\xa4li h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli taitoa, edisti h\xc3\xa4n rauhallisia ammatteja. Teoderik suojeli huolellisesti Rooman muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 ja koristeli molempia p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkejaan kauniilla kirkoilla ja palatseilla._NEWLINE_Kirkollista hajanaisuutta ei Teoderikin koskaan onnistunut poistaa. H\xc3\xa4nen roomalaiset alamaisensa pitiv\xc3\xa4t tiukasti kiinni katolisesta uskostaan. Kun nyt Konstantinopolissa keisari Justinus-vanhus, jota kaikessa johti sisaren poika Justinianus, s\xc3\xa4\xc3\xa4ti ankaria asetuksia areiolaisia vastaan, loukkaantui Teoderik itse siit\xc3\xa4, ja samaan aikaan olivat h\xc3\xa4nen katoliset alamaisensa pahoillaan ankarasta rangaistuksesta, jota olivat er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tilaisuudessa saaneet k\xc3\xa4rsi\xc3\xa4 v\xc3\xa4kivaltaisuuksistaan juutalaisia kohtaan. N\xc3\xa4hden siis suhteensa roomalaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n olevan kire\xc3\xa4n ryhtyi h\xc3\xa4n ep\xc3\xa4luulosta koviin ja v\xc3\xa4kivaltaisiin tekoihin. Niinp\xc3\xa4 h\xc3\xa4n mestautti kaksi kunnioitettua senaattoria Boetiuksen ja Symmakuksen, joiden ep\xc3\xa4iltiin olevan salaisessa yhteydess\xc3\xa4 kreikkalaishovin kanssa. Sellaisilla teoilla veti h\xc3\xa4n viel\xc3\xa4 suuremmassa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ss\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4llens\xc3\xa4 katolilaisen v\xc3\xa4est\xc3\xb6n vihan._NEWLINE_Erityisesti Teoderik ihaili antiikin arkkitehtuuria. H\xc3\xa4nen my\xc3\xb6h\xc3\xa4isroomalaisia esikuvia j\xc3\xa4ljittelev\xc3\xa4, vuonna 520 rakennettu mausoleuminsa sijaitsee Ravennassa. Colosseumia kunnostettiin h\xc3\xa4nen aikanaan ja sill\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin mets\xc3\xa4stysn\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTeoderikin kuolema\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 526 Teoderik kuoli sairauteen. H\xc3\xa4n kutsui kuolinvuoteensa viereen goottilaiset ylimykset ja roomalaiset virkamiehet ja vannotti heill\xc3\xa4 uskollisuusvalan hennolle tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 pojalle Atalarikille, jonka \xc3\xa4iti Amalasunta oli johtava holhoushallitusta.'