b"\n_START_ARTICLE_\nLinnunruohokasvit\n_START_SECTION_\nTuntomerkit\n_START_PARAGRAPH_\nLinnunruohokasveissa on sek\xc3\xa4 puu- ett\xc3\xa4 ruohovartisia lajeja, ja ne sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t saponiineja. Kasvit ovat kaljuja tai niiss\xc3\xa4 on solukarvoja. Hankasilmuja on v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kaksi. Lehdet ovat yksinkertaisia ja ehytlaitaisia. Varren niveliss\xc3\xa4 on melko usein parilliset rauhaset tai rauhasia on lehtilavassa. Kukat ovat vastakohtaisia, enemm\xc3\xa4n tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n perhomaisia, viisiverhoisia ja -teri\xc3\xb6isi\xc3\xa4; ter\xc3\xa4lehdet ovat tavallisesti kynnellisi\xc3\xa4. Heteit\xc3\xa4 on kahdeksan, ja ne ovat enemm\xc3\xa4n tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n yhteen kasvaneita sek\xc3\xa4 ter\xc3\xa4lehtiin kiinnittyvi\xc3\xa4; usein yksi heteist\xc3\xa4 puuttuu. Emilehdet ovat kasvaneet yhteen, ja vartalo on pitk\xc3\xa4. Siemeness\xc3\xa4 on toisinaan enemm\xc3\xa4n tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n t\xc3\xa4rkkelyspitoinen endospermi.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nLinnunruohokasveja esiintyy l\xc3\xa4hes koko maapallolla (muutama my\xc3\xb6s Suomessa) arktisia alueita ja Uutta-Seelantia lukuun ottamatta.\n_START_SECTION_\nLuokittelu\n_START_PARAGRAPH_\nLinnuhruohokasvien heimossa on noin 21 sukua ja 965 lajia, ja ne jaetaan nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n tribukseen:\n_START_SECTION_\n1. Xanthophylleae Chodat\n_START_PARAGRAPH_\nTribuksen muodostaa vain Xanthophyllum-suku, johon kuuluu 95 etel\xc3\xa4aasialaista ja pohjoisaustralialaista puu- ja pensaslajia. Kasveihin ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyy alumiinia. Kasvutapa on sympodiaalinen: p\xc3\xa4\xc3\xa4haaran k\xc3\xa4rkisilmu kuolee ja jokin sivuhaaroista ottaa p\xc3\xa4\xc3\xa4haaran aseman. Varren niveliss\xc3\xa4 on rauhasia. Kukinto on terttumainen (muissa tribuksissa viuhkomainen). Kukkien verholehdet ovat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n erikokoisia ja teri\xc3\xb6 on kierteinen eli kontortti. Siki\xc3\xa4imess\xc3\xa4 on laitaistukat, joihin kiinnittyy v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n nelj\xc3\xa4, toisinaan runsaastikin siemenaiheita. Luotti on pieni ja kaksiliuskainen, harvoin pallomainen. Hedelm\xc3\xa4 on tavallisesti marja, harvoin avautuva.\n_START_SECTION_\n2. Polygaleae Chodat\n_START_PARAGRAPH_\nTribuksen kasvit ovat ruohovartisia, puuvartisia k\xc3\xb6ynn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 eli liaaneja tai pensaita; jotkin ruohoista ovat lehtivihre\xc3\xa4tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 ja sienijuuren varassa el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 marraskasveja. Varren nivelten rauhaset ovat harvinaisia. Kukka on perhomainen siten ett\xc3\xa4 kaksi verholehte\xc3\xa4 muodostaa siivet, kaksi yhteen kasvanutta ter\xc3\xa4lehte\xc3\xa4 purjeen ja yksi venhon (vrt. hernekasvien kukka). Heteenponnet avautuvat k\xc3\xa4rkirei'ill\xc3\xa4. Siki\xc3\xa4in on kahden yhteen kasvaneen emilehden muodostama, ja luotti on kaksiliuskainen ja enemm\xc3\xa4n tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n ep\xc3\xa4symmetrinen. Hedelm\xc3\xa4 on usein litte\xc3\xa4 kota, marja, luumarja tai siivellinen p\xc3\xa4hkyl\xc3\xa4 eli samara._NEWLINE_Tribus on levinneisyydelt\xc3\xa4\xc3\xa4n kosmopoliitti Arktista ja Uutta-Seelantia lukuun ottamatta. Runsaslajisimmat suvut ovat linnunruohot (Polygala, ehk\xc3\xa4 noin 350 lajia, joista Suomessa kolme), Monnina (180 lajia), Muraltia (120 lajia) ja Securidaca (80 lajia).\n_START_SECTION_\n3. Carpolobieae Eriksen\n_START_PARAGRAPH_\nTribus k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksi sukua ja kuusi trooppisen Afrikan lajia. Ne ovat pensaita, pieni\xc3\xa4 puita tai liaaneja. Heteit\xc3\xa4 on tavallisesti viisi, ja ponnet avautuvat lyhyill\xc3\xa4 k\xc3\xa4rkiraoilla. Yhteen kasvanut siki\xc3\xa4in on kolmilehtinen ja luotti pallomainen.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nEr\xc3\xa4ist\xc3\xa4 lajeista on valmistettu rohtoja, kuten pohjoisamerikkalaisesta rohtolinnunruohosta (Polygala senega) myrkkyk\xc3\xa4\xc3\xa4rmeen puremiin ja ysk\xc3\xa4nl\xc3\xa4\xc3\xa4kkeisiin. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t linnunruoholajit ovat v\xc3\xa4rikasveja. Kuitukasvina viljell\xc3\xa4\xc3\xa4n trooppisen Afrikan lajia Polygala butyracea."