b'\n_START_ARTICLE_\nSinisilm\xc3\xa4t\n_START_SECTION_\nLajit ja anatomia\n_START_PARAGRAPH_\nSinisilmien heimoon kuuluu 3 sukua ja 15 lajia. Suurin suku on Pseudomugil, johon kuuluu 13 lajia. Lis\xc3\xa4ksi oman sukunsa muodostavat kuultosinisilm\xc3\xa4 (Kiunga ballochi) ja k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6sinisilm\xc3\xa4 (Scaturiginichthys vermeilipinnis). Sinisilm\xc3\xa4t ovat l\xc3\xa4heist\xc3\xa4 sukua revontulikaloille (Melanotaeniidae) ja luetaan toisinaan kuuluvaksi samaan heimoon alaheimona Pseudomugilinae._NEWLINE_Sinisilm\xc3\xa4t ovat ruumiinrakenteeltaan solakoita kaloja, jotka kasvavat korkeintaan 5\xe2\x80\x936,5 cm pitkiksi. Rintaev\xc3\xa4t sijaitsevat kylkiviivat yl\xc3\xa4puolella ja selk\xc3\xa4evi\xc3\xa4 on kaksi. Koiralla selk\xc3\xa4ev\xc3\xa4t ovat usein pitk\xc3\xa4t. Ev\xc3\xa4t muistuttavat revontulikalojen evi\xc3\xa4, mutta eiv\xc3\xa4t ole yht\xc3\xa4 j\xc3\xa4yk\xc3\xa4t. Sinisilm\xc3\xa4lajien silmien iirikset ovat v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n kirkkaan siniset. Suu ja hampaat ovat kaloilla pienikokoiset. Erityisesti heimon lajien koiraat ovat usein v\xc3\xa4rikk\xc3\xa4it\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nSinisilm\xc3\xa4lajit ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa makeanveden kaloja, mutta muutamia niist\xc3\xa4 tavataan my\xc3\xb6s murtovesist\xc3\xa4. Heimon lajeja el\xc3\xa4\xc3\xa4 Australian pohjois- ja it\xc3\xa4osissa, Uudessa-Guineassa ja Indonesian it\xc3\xa4osissa. Sinisilm\xc3\xa4t el\xc3\xa4v\xc3\xa4t puroissa, lammissa, j\xc3\xa4rviss\xc3\xa4 ja mangrovesoilla. Sinisilm\xc3\xa4t ovat parvikaloja ja niiden ravintoa ovat pienet vesihy\xc3\xb6nteiset. Naarat kutevat vesikasvillisuuden joukkoon.'