b'\n_START_ARTICLE_\nJelisavettina\n_START_SECTION_\nMaantiede ja asutus\n_START_PARAGRAPH_\nJelisavettinan kunnan pinta-ala on 128,48 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Se rajoittuu pohjoisessa Hatsinan piirin S\xc3\xa4\xc3\xa4skel\xc3\xa4n, id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Voiskovitsan ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Suuren-Kolppanan kuntiin sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Volossovan piiriin. Pinta-alasta 45,4\xc2\xa0% on mets\xc3\xa4\xc3\xa4 ja 44,5\xc2\xa0% maatalousmaata._NEWLINE_Seutu kuuluu Inkerin yl\xc3\xa4nk\xc3\xb6\xc3\xb6n. Sen maisemaa leimaa kumpuileva tasanko. Kunnan alueella ei ole merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 vesist\xc3\xb6j\xc3\xa4. Hy\xc3\xb6tykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, rakennuskivi ja turve._NEWLINE_Keskustaajaman lis\xc3\xa4ksi kuntaan kuuluu 25 kyl\xc3\xa4\xc3\xa4: Ahokyl\xc3\xa4 (ven. Avkolevo), Aleksejevka, Eetu (Edu), Holopitsa (Holopovitsy), H\xc3\xa4ysk\xc3\xa4l\xc3\xa4 (Jaskelevo), Isora (I\xc5\xbeora), Jormonia (Jermolino), Koivula (Bereznevo), Kolotitsa (Kolodezi), Luiskentsa eli Luiskenitsa (Luiskovitsy), Molkkova eli Smolkkova (Smolkovo), Orloskoi (Nataljevka), Osnaakka (Oznakovo), Pornitsa eli Suuri-Pornitsa (Bol\xc5\xa1ije Bornitsy), Pulliala (Puljevo), Rapala (Rabolovo), Saappola (Zapolje), Spankkova, Tarovitsa (Tarovitsy), Tillitsa, Tupitsa (Dubitsy), Uusikyl\xc3\xa4 (Novaja), Vilhosi eli Pieni-Pornitsa (Malyje Bornitsy), Vironkyl\xc3\xa4 (Verolantsy) ja Volkova (Volgovo). Jelisavettinassa asuu 60\xc2\xa0% kunnan asukkaista. Toiseksi suurin asutuskeskus on 1\xc2\xa0100 asukkaan Spankkova.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nSeudun asutus kuului keskiajalla Novgorodin Vatjan viidenneksen Kaprion kihlakunnan Tillitsan pogostaan. Ruotsin vallattua Inkerin 1600-luvulla sinne muutti suomalaisia uudisasukkaita, jotka my\xc3\xb6hemmin muodostivat ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten ja inkerikkojen ohella huomattavan osan alueen v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4._NEWLINE_Inkerinsuomalaiset kuuluivat ennen toista maailmansotaa Spankkovan ja Kupanitsan luterilaisiin seurakuntiin. Saksalaismiehityksen aikana inkeril\xc3\xa4iset siirrettiin Suomeen, josta heid\xc3\xa4t sittemmin palautettiin Neuvostoliittoon. Vain harvat heist\xc3\xa4 onnistuivat palaamaan kotiseudulleen._NEWLINE_Jelisavettinan taajama on syntynyt 1870-luvulla Hatsinan ja Ivangorodin v\xc3\xa4list\xc3\xa4 rautatiet\xc3\xa4 rakennettaessa. Se on saanut nimens\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisess\xc3\xa4 Tillitsan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kartanon omistaneen Jelizaveta Trubetskajan mukaan. 1800-luvun lopussa seudulle syntyi huvila-asutusta.\n_START_SECTION_\nLiikenne, talous ja palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nKunnasta on hyv\xc3\xa4t maantieyhteydet Hatsinaan ja Pietariin. Sen koillispuolella kulkee Pietarin etel\xc3\xa4inen keh\xc3\xa4tie ja it\xc3\xa4puolella Pietarin ja Pihkovan v\xc3\xa4linen valtatie. Jelisavettinan kautta kulkee Hatsinan ja Opoljan v\xc3\xa4linen maantie sek\xc3\xa4 Namkun ja Ivangorodin v\xc3\xa4linen rautatie, jolla on henkil\xc3\xb6liikenteen asema. Linja-autoreitit johtavat Hatsinaan ja Volossovaan._NEWLINE_Paikallisista elinkeinoista t\xc3\xa4rkein on maatalous. Suurin maatalousyritys on Spankkovossa toimiva Niva-1, joka tuottaa maitoa, lihaa, viljaa ja rehua. Jelisavettinassa toiminut maatalousyritys Dru\xc5\xbeba on konkurssitilassa. 65\xc2\xa0% ty\xc3\xb6voimasta ty\xc3\xb6skentelee kunnan ulkopuolella, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Voiskovitsassa, Hatsinassa ja Pietarissa._NEWLINE_Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, peruskoulu, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja paikallissairaala. Er\xc3\xa4it\xc3\xa4 julkisia palveluja on my\xc3\xb6s Spankkovassa. Kunnassa toimii ammattikoulun tasoinen Valtion talous-, finanssi-, oikeus- ja teknologiainstituutin maatalousteollinen tiedekunta. Jelisavettinassa on vuonna 2005 avattu puinen Vladimirin Jumalan\xc3\xa4idin ikonin kirkko.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyydet\n_START_PARAGRAPH_\nSeudulta on l\xc3\xb6ydetty useita keskiaikaisia kurgaanihautoja. Tillitsan 1760-luvulla rakennettu tyylilt\xc3\xa4\xc3\xa4n klassistinen kartano on valtakunnallinen suojelukohde. Muita rakennusmuistomerkkej\xc3\xa4 ovat vuonna 1765 pystytetty Tillitsan ortodoksinen ja 1833 rakennettu Spankkovan luterilainen kirkko, jotka ovat nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n raunioina. Historialliset kohteet liittyv\xc3\xa4t toiseen maailmansotaan.'