b'\n_START_ARTICLE_\nPikkuhavukirva\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84k\xc3\xa4mist\xc3\xa4 kuoriutuvat siivelliset aikuiset ovat 1,9\xe2\x80\x932,0\xc2\xa0mm:n pituisia mustahkoja hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4. Lehtikuusella siivett\xc3\xb6m\xc3\xa4t kirvat ovat tummanharmaita ja sukupolvesta riippuen ne joko ovat vahapeitteisi\xc3\xa4 tai eiv\xc3\xa4t. Lehtikuusella syntyv\xc3\xa4t siivelliset aikuiset ovat 1,0\xe2\x80\x931,5\xc2\xa0mm:n pituisia, niiden p\xc3\xa4\xc3\xa4 ja keskiruumis ovat harmaat ja takaruumis vihre\xc3\xa4. Kromosomiluku 2n=20._NEWLINE_Kuusen oksalle muodostuva, pient\xc3\xa4 ananasta muistuttava \xc3\xa4k\xc3\xa4m\xc3\xa4 on vaalean kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4 ja muuttuu ennen aikuisten kirvojen kuoriutumista usein vaaleanpunaiseksi tai ruskehtavaksi. \xc3\x84k\xc3\xa4m\xc3\xa4 on usein oksan k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4, mutta sen yl\xc3\xa4puolella voi olla jonkin verran oksaa.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nPikkuhavukirvaa tavataan Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. Suomessa sit\xc3\xa4 on tavattu Etel\xc3\xa4-Lappiin saakka.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nPikkuhavukirvalla esiintyy useimmille havukirvalajeille ominainen, varsin monivaiheinen is\xc3\xa4nt\xc3\xa4vaihto, ja erityyppisi\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4 esiintyy vaihtokierron eri vaiheissa. Lajin prim\xc3\xa4\xc3\xa4ri-is\xc3\xa4ntin\xc3\xa4 toimivat kuuset, joilla munista kuoriutuu kantaemoja (fundatrix). N\xc3\xa4m\xc3\xa4 talvehtivat kuusen silmujen tyvill\xc3\xa4 ja k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4v\xc3\xa4t kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 \xc3\xa4k\xc3\xa4m\xc3\xa4nkehityksen._NEWLINE_Kes\xc3\xa4-hein\xc3\xa4kuussa \xc3\xa4k\xc3\xa4mist\xc3\xa4 kuoriutuvat siivelliset kirvat (gallicolae) lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t sekund\xc3\xa4\xc3\xa4ri-is\xc3\xa4ntin\xc3\xa4 toimiviin lehtikuusiin, miss\xc3\xa4 ne munivat neitseellisesti. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 munista syntyv\xc3\xa4t kirvat (neosistenstes) talvehtivat lehtikuusen tuoreimpien vuosikasvujen silmujen ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 ja puolestaan munivat neitseellisesti kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Syntyv\xc3\xa4t lehtikuusella el\xc3\xa4v\xc3\xa4t kirvat (sistentes) eiv\xc3\xa4t muodosta \xc3\xa4k\xc3\xa4mi\xc3\xa4 vaan el\xc3\xa4v\xc3\xa4t vahasta muodostuneen villan suojissa ja aiheuttavat neulasten kasvuh\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja kuivumisen. N\xc3\xa4iden neitseellisesti munitut j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4iset ovat muista poikkeavia: joko emojensa tapaan siivett\xc3\xb6mi\xc3\xa4 (progrediens) tai siivellisi\xc3\xa4 (sexuparae). Siivelliset yksil\xc3\xb6t lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t takaisin kuusiin ja munivat siell\xc3\xa4 neitseellisesti. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 munista kuitenkin kuoriutuu koiraita sek\xc3\xa4 suvullisesti lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyvi\xc3\xa4 naaraita, jotka parittelevat ja naaraat munivat. Hedelm\xc3\xb6ittyneist\xc3\xa4 munista syntyy lopulta uusia kantaemoja. Lehtikuuselle j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t progrediens-sukupolven kirvat jatkavat suvutonta lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymist\xc3\xa4 ja eritt\xc3\xa4v\xc3\xa4t eritt\xc3\xa4in runsaasti vahaa ja mesikastetta._NEWLINE_Kierto voi olla ep\xc3\xa4t\xc3\xa4ydellinen eli pikkuhavukirva saattaa el\xc3\xa4\xc3\xa4 useita sukupolvia ainoastaan kuusella tai ainoastaan lehtikuusella. T\xc3\xa4llaisessa tapauksessa kuuselle saattaa muodostua \xc3\xa4k\xc3\xa4mi\xc3\xa4 tai sitten ei._NEWLINE_Kuusella pikkuhavukirva on tuholaisena merkitykset\xc3\xb6n. Sen sijaan useita vuosia kest\xc3\xa4nyt kirvojen aiheuttama rasitus voi johtaa jopa lehtikuusen kuolemaan.\n_START_SECTION_\nRavintokasvit\n_START_PARAGRAPH_\nPikkuhavukirvan prim\xc3\xa4\xc3\xa4ri-is\xc3\xa4nti\xc3\xa4 ovat mets\xc3\xa4kuusi (Picea abies), koreankuusi (P. koraiensis), mustakuusi (P. mariana), punakuusi (P. rubens), sitkankuusi (P. sitchensis) ja sekund\xc3\xa4\xc3\xa4ri-is\xc3\xa4nti\xc3\xa4 euroopanlehtikuusi (Larix decidua), japaninlehtikuusi (L. kaempferi), kanadanlehtikuusi (L. laricina).'