b'\n_START_ARTICLE_\nMontmartre\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nMontmartre muodosti oman kuntansa vuoteen 1860 saakka, jolloin Pariisi sai nykyiset rajansa. Tuolloin Pariisiin liitettiin muutkin alueet, jotka sijaitsivat rajana siihen saakka olleiden niin sanottujen keskimm\xc3\xa4isten bulevardien ja muutamaa kilometri\xc3\xa4 ulompana, nykyisen Boulevard P\xc3\xa9riph\xc3\xa9riquen kohdalle vuonna 1843 rakennetun linnoitusketjun eli Pariisin viimeisimm\xc3\xa4n kaupunginmuurin v\xc3\xa4liss\xc3\xa4._NEWLINE_Kukkulan on arveltu saaneen nimens\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Pariisin ensimm\xc3\xa4inen piispa Pyh\xc3\xa4 Dionysius (ransk. Saint Denis) k\xc3\xa4rsi siell\xc3\xa4 marttyyrikuoleman noin vuonna 272. Tarinan mukaan piispa kantoi irti hakatun p\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 teloituspaikalta useita kilometrej\xc3\xa4 pohjoiseen, minne syntyi Saint Denis\xe2\x80\x99n kaupunki. 800-luvulla teloituspaikalle rakennettiin piispan muistoksi luostari, jonka valtasivat benediktiininunnat. Luostari rikastui, sen el\xc3\xa4m\xc3\xa4 turmeltui, ja 1400-luvulla sen irstaus ja rappio oli yleisen\xc3\xa4 pilapuheiden aiheena. Kukkulan alkoivat vallata kabareet, kapakat, ilotalot ja y\xc3\xb6kerhot, joille annettiin huumorimieless\xc3\xa4 sellaisia nimi\xc3\xa4 kuin \xe2\x80\x9dPyh\xc3\xa4 Anna\xe2\x80\x9d tai \xe2\x80\x9dLothringenin risti\xe2\x80\x9d. V\xc3\xa4hitellen rikollisuus kasvoi kukkulalla niin suureksi, ettei siell\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 ollut turvallista k\xc3\xa4yd\xc3\xa4, ja rahavirrat Montmartrelle tyrehtyiv\xc3\xa4t._NEWLINE_Pariisin kommuunin aikana kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1871 sadoittain kommunardeja piiloutui kukkulalla sijaitseviin kalkkikaivoksiin ja j\xc3\xa4i niihin loukkuun, kun hallituksen joukot r\xc3\xa4j\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t ulosk\xc3\xa4ynnit dynamiitilla. Vallankumouksen j\xc3\xa4lkeen kukkula palasi k\xc3\xb6yh\xc3\xa4\xc3\xa4n ja uneliaaseen el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Muutamia vuosia my\xc3\xb6hemmin Montmartren korkeimmalle kohdalle rakennettiin suuri basilika Sacr\xc3\xa9-Coeur._NEWLINE_Montmartren v\xc3\xa4rik\xc3\xa4s historia ja idyllinen ilmapiiri alkoivat kuitenkin vieh\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 taiteilijoita. Georges Michel oli ensimm\xc3\xa4inen tulija, h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 seurasivat muut \xe2\x80\x93 1900-luvun alussa joukossa olivat muun muassa Pierre-Auguste Renoir, Henri Matisse, Pablo Picasso, Vincent van Gogh, Claude Monet, Maurice Utrillo ja Suzanne Valadon. Alueella on asunut my\xc3\xb6s joukko s\xc3\xa4velt\xc3\xa4ji\xc3\xa4, kuten Claude Debussy ja Erik Satie sek\xc3\xa4 jo aikaisemmin Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Chopin. Kabareet ja kahvilat palasivat yht\xc3\xa4 riehakkaina ja eloisina kuin ennenkin. Niist\xc3\xa4 tunnetuimmat olivat ja ovat yh\xc3\xa4 Moulin Rouge ja Le Chat Noir. Maailman joka kolkasta ker\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneet eksentrikot juhlivat niiss\xc3\xa4 y\xc3\xb6t l\xc3\xa4peens\xc3\xa4 ja keksiv\xc3\xa4t toinen toistaan erikoisempia tapoja kilpailla yleisest\xc3\xa4 huomiosta. Montmartresta tuli Pariisin, ellei koko maailman, taiteilijael\xc3\xa4m\xc3\xa4n keskus.\n_START_SECTION_\nNyky\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nNyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kukkula on suosittu turistikohde. Sacr\xc3\xa9-Coeurin ohella sen n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksiin kuuluu Moulin de la galette sek\xc3\xa4 Place du Tertren aukio, jossa paikalliset taiteilijat piirt\xc3\xa4v\xc3\xa4t maksua vastaan muotokuvia. Kukkulan jyrk\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rinteess\xc3\xa4 liikenn\xc3\xb6i k\xc3\xb6ysirata Funiculaire de Montmartre. Montmartren pohjoisrinteell\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s ainoa Pariisin rajojen sis\xc3\xa4puolella sijaitseva viinitarha. Kukkulan l\xc3\xa4nsipuolella sijaitsee my\xc3\xb6s hautausmaa Cimeti\xc3\xa8re de Montmartre._NEWLINE_Suomalaisen viihteen moniosaaja Reino Helismaa teki Montmartren tunnetuksi suomalaisille humoristisessa kuplettikappaleessaan \xe2\x80\x9dPigalle ja Montmartti\xe2\x80\x9d.'