b"\n_START_ARTICLE_\nEino-Vakaa\n_START_SECTION_\nSuku ja n\xc3\xa4yttelyhistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEino-Vakaa syntyi vuonna 1898 Kuopion maalaiskunnassa maisteri Bruno Granitille. Oriin is\xc3\xa4 oli nilsi\xc3\xa4l\xc3\xa4isen kauppiaan Sampo Niskasen kasvattama tunnettu periytt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Eino (s. 1888). Se polveutuu 1850-luvulla yhteislaitumilta l\xc3\xa4hteneest\xc3\xa4 hevoskannasta, mutta mukana on my\xc3\xb6s pohjoiskarjalaisen Sarkkilan tilan Zafirka-l\xc3\xa4mminverisest\xc3\xa4 polveutuvaa niin sanottua Halin rotua. Eino-Vakaan em\xc3\xa4 puolestaan oli Granitin \xe2\x80\x9dromuluiseksi\xe2\x80\x9d luonnehdittu tamma Piiju, jonka suku ei ole selvill\xc3\xa4. Vuonna 1900 Eino-Vakaa siirtyi Nurmekseen maanviljelij\xc3\xa4 J. Heikuran omistukseen, jolta Fritz Buttenhoff osti sen kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1904. Kauppahinta oli 3 000 markkaa._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iseen n\xc3\xa4yttelyyns\xc3\xa4 Eino-Vakaa osallistui kes\xc3\xa4kuussa 1906. Ori hyv\xc3\xa4ksyttiin suomenhevosen kantakirjaan numerolla 25 heti sen perustamisvuonna Viipurissa pidetyss\xc3\xa4 Karjalan Hippoksen n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 30. syyskuuta 1907. Vuotta my\xc3\xb6hemmin Eino-Vakaa osallistui Lahdessa j\xc3\xa4rjestettyyn ensimm\xc3\xa4iseen viralliseen kantakirjahevosten n\xc3\xa4yttelyyn. Sen juoksutyyli\xc3\xa4 kuvailtiin \xe2\x80\x9dkauniiksi, voimakkaaksi ja puhtaaksi\xe2\x80\x9d. Vankkarakenteisen oriin kerrottiin olleen my\xc3\xb6s luonteeltaan erinomaisen, eik\xc3\xa4 se milloinkaan vihoitellut hoitajalleen, vaan oli aina hyv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tuulella._NEWLINE_Siitoksessa Eino-Vakaa ehti j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n 168 j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4ist\xc3\xa4. Ori vaikutti suurimman osan ajastaan Fritz Buttenhoffin luona Viipurissa, mutta kes\xc3\xa4t 1909 ja 1913 se astui pohjalaisia tammoja Lapualla.\n_START_SECTION_\nKilpailut ja enn\xc3\xa4tykset\n_START_PARAGRAPH_\nEino-Vakaa osallistui valtionajoihin ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa helmikuussa 1903 Joensuussa, jossa se saavutti avauskilpailussaan kolmen virstan matkalla tuloksen 6.03 ja sijoittui nelj\xc3\xa4nneksi. Aktiivisemmin ori alkoi kuitenkin kilpailemaan vasta siirrytty\xc3\xa4\xc3\xa4n Fritz Buttenhoffin omistukseen kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1904. Buttenhoff vastasi itse hevosen ohjastuksesta, mutta Eino-Vakaalla oli my\xc3\xb6s oma valmentaja ja hieroja, joka tunnetaan vain nimell\xc3\xa4 Eljas._NEWLINE_Lukuisten valtionajojen ja yksityisten hevosyhdistysten j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4mien kilpailujen lis\xc3\xa4ksi Eino-Vakaa voitti my\xc3\xb6s vuodesta 1884 l\xc3\xa4htien j\xc3\xa4rjestetyn Suuren orikilpailun kuudesti per\xc3\xa4kk\xc3\xa4in vuosina 1907\xe2\x80\x931912. Kuolemaansa edelt\xc3\xa4neen\xc3\xa4 viikonloppuna Eino-Vakaa h\xc3\xa4visi Viipurissa Kelkkalan raviradalla pidetyss\xc3\xa4 Suuressa orikilpailussa tamperelaisen varatuomarin Vilho Soivion omistamalle Riuskalle. Viel\xc3\xa4 viikkoa aikaisemmin Eino-Vakaa oli Oulunkyl\xc3\xa4n raviradalla juossut uuden enn\xc3\xa4tyksensa. Ensimm\xc3\xa4iset ep\xc3\xa4viralliseksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neet kuninkuusravit j\xc3\xa4rjestettiin kaksi viikkoa Eino-Vakaan kuoleman j\xc3\xa4lkeen Tampereen Hippoksella, jonne se my\xc3\xb6s oli ilmoitettu._NEWLINE_Hein\xc3\xa4kuussa 1912 Svenska travs\xc3\xa4llskapet j\xc3\xa4rjesti Tukholman olympialaisten yhteydess\xc3\xa4 ravikilpailut, joihin Suomesta osallistui viisihevosinen joukkue. Eino-Vakaan lis\xc3\xa4ksi mukana olivat lis\xc3\xa4ksi Vilho Soivion Riuska, vapaaherra Reinhold Hj. Sackelbergin Klippari, vesilahtelaisen maanviljelij\xc3\xa4n E. Poukan Vauhti sek\xc3\xa4 p\xc3\xa4lk\xc3\xa4nel\xc3\xa4isen maanviljelij\xc3\xa4n Kalle Hinkan Wappu. Avausp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 juostussa 2 125 metrin tasoitusajossa Eino-Vakaa sijoitti kolmanneksi amerikkalaisen l\xc3\xa4mminveritamma Nyanzan ja Riuskan j\xc3\xa4lkeen. Suomalaishevoset j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t jo l\xc3\xa4hd\xc3\xb6ss\xc3\xa4 parikymment\xc3\xa4 metri\xc3\xa4 vastustajistaan, kun ohjastajat eiv\xc3\xa4 osanneet sik\xc3\xa4l\xc3\xa4ist\xc3\xa4 volttil\xc3\xa4ht\xc3\xb6\xc3\xa4, vaan starttasivat paikoiltaan. Toisena kilpailup\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Eino-Vakaa sijoittui omassa sarjassaan toiseksi, h\xc3\xa4viten voittaneelle ruotsalaiselle l\xc3\xa4mminveriselle Shadeland Harrylle 1,6 sekuntia. Eino-Vakaan juoksema kilometriaika 1.33,9, j\xc3\xa4i sen kaikkien aikojen nopeimmaksi. Kolmantena kilpailup\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Eino-Vakaa h\xc3\xa4visi voiton niukasti amerikkalaissukuiselle l\xc3\xa4mminveritamma Nyzalle. Eino-Vakaa oli kutsuttu Ruotsiin jo vuotta aikaisemmin, mutta tuolloin suomalaisjoukkueen kilpailumatka peruuntui._NEWLINE_Eino-Vakaa paransi enn\xc3\xa4tyst\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosittain ja oli jatkuvasti my\xc3\xb6s valtakunnan nopeimpien hevosten joukossa. Esimerkiksi vuonna 1908 ori juoksi kolmen kilometrin matkan aikaan 5.07,2 ja oli tilastoissa vuoden nopein hevonen 4,2 sekunnin erolla seuraavaan. Tuolloin yleisesti juostulla 3 000 metrin matkalla Eino-Vakaa alitti viiden minuutin rajan ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa vuonna 1910, jolloin ori juoksi Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 4.59,8. Valtionajoissa ori ravasi enn\xc3\xa4tyksekseen 4.58,2 (kilometriaikana 1.39,4) vuonna 1912 Turussa. Yksityisiss\xc3\xa4 kilpa-ajoissa Eino-Vakaan enn\xc3\xa4tys oli kaksi viikkoa ennen oriin kuolemaa 31. elokuuta 1913 Oulunkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 juostu 4.55,2 (kilometriaikana 1.38,4). Kilometriajassa laskettu enn\xc3\xa4tys 1.33,9 (kokonaisaika 3.19,6) syntyi 2 125 metrin matkalla Tukholmassa 1912. Eino-Vakaan palkintosummaksi kertyi uran aikana 48 000 markkaa.\n_START_SECTION_\nKuolema\n_START_PARAGRAPH_\nEino-Vakaa kuoli traagisesti kilparadalle Turun Hippodromilla 12. syyskuuta 1913 j\xc3\xa4rjestetyiss\xc3\xa4 Turun hevosyst\xc3\xa4v\xc3\xa4inseuran kilpailuissa. Kolmesta mukaan ilmoitetusta hevosesta juoksi ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vilppulalaisen maanviljelij\xc3\xa4n A. Rantalan omistama Purje, joka kuitenkin hyl\xc3\xa4ttiin ep\xc3\xa4puhtaasta ravista. Seuraavana kolmen kilometrin matkalle l\xc3\xa4hti Eino-Vakaa, joka kuitenkin hidasti vauhtiaan jo 300 metrin juoksun j\xc3\xa4lkeen. Ohjastajana toiminut Buttenhoff pys\xc3\xa4ytti hevosen takasuoralla, mutta se kaatui radalle ja kuoli, ennen kuin el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit ehtiv\xc3\xa4t paikalle. Kuolinsyyksi todettiin syd\xc3\xa4nkohtaus. Eino-Vakaan kuoleman j\xc3\xa4lkeen kilpailut keskeytettiin ja hevonen haudattiin viel\xc3\xa4 samana iltana Turun Hippodromille. Hauta koristeltiin kukkasin ja my\xc3\xb6hemmin paikalle pystytettiin my\xc3\xb6s muistomerkki._NEWLINE_Tapaus her\xc3\xa4tti paljon huomiota ja siit\xc3\xa4 uutisoivat kaikki merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t sanomalehdet. Nya Pressenin pakinoitsijan mukaan Eino-Vakaan kuolema synnytti jopa aivan uuden journalismin lajin; hevosnekrologit. Runoilija Eero Eerola kirjoitti Eino-Vakaan muistos\xc3\xa4keet Maatalouden hevoshoitolehteen:_NEWLINE_\xc2\xbbLippu alas, on kaatunut kuulu jo kisojen kuningas!_NEWLINE_Ei n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 nyt, Eino Vakaa, sun uljasta vauhtias._NEWLINE_Kisahetkien aikaan tok' aina, kun parhaita mainitaan,_NEWLINE_sun nimes ja kunnias kuuluu, sun muistosi muistellaan._NEWLINE_Lakki p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 nyt hevosmiehet, ja kunnia vainaallen!_NEWLINE_H\xc3\xa4n kaatui kuningastiell\xc3\xa4\xc3\xa4n kera voittojen kauniiden.\xc2\xbb_NEWLINE_Pilalehti Tuulisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 puolestaan julkaisiin nimimerkki \xe2\x80\x9dNikolaus Laulunvallan\xe2\x80\x9d satiirinen muistoruno.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1909 kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Heikki Juvonen ikuisti Eino-Vakaan opetusk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tarkoitettuihin pienoisveistoksiin, joissa esiteltiin suomalaisia kotiel\xc3\xa4imi\xc3\xa4. Eino-Vakaa edusti 16 veistoksen sarjassa juoksijahevosta._NEWLINE_Kansanmuusikko ja hevosmies Matti Edvard Takala teki Eino-Vakaasta laulun, josta on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n s\xc3\xa4keet \xe2\x80\x9dButtenhoffi ja Eino-Vakaa, sun ponfelis, ponfelis Eino-Vakaa, ne hallitsee ravirataa, sun ponfelis, ponfelis pom!\xe2\x80\x9d  Eino-Vakaa esiintyy my\xc3\xb6s muun muassa er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kasperi Tantun runossa._NEWLINE_1910-luvun lopulla maalaisliiton \xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattjassa Liitto-sanomalehdess\xc3\xa4 kirjoitti Eino Vakaa -niminen pakinoitsija ja samalla vuosikymmenell\xc3\xa4 vaasalainen Oy Utterstr\xc3\xb6m & Co. valmisti oriin mukaan nimettyj\xc3\xa4 polkupy\xc3\xb6ri\xc3\xa4."