b'\n_START_ARTICLE_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valas\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valas on  5\xe2\x80\x936 metrin pituinen ja voi painaa 4,5 tonnia. Naaraat ovat koiraita suurempia. Selk\xc3\xa4 ja kyljet ovat tumman harmaita. V\xc3\xa4ritys tummenee valaan ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntyess\xc3\xa4. Vatsapuoli on valkoinen. Selk\xc3\xa4ev\xc3\xa4 kaartuu taaksep\xc3\xa4in ja sijaitsee ruumiin takapuolella. Ev\xc3\xa4t ovat pienet, kapeat ja py\xc3\xb6re\xc3\xa4hk\xc3\xb6t ja tummemmat kuin muu ruumis. Pyrst\xc3\xb6n keskell\xc3\xa4 on pieni lovi. P\xc3\xa4\xc3\xa4 on pienehk\xc3\xb6 ja siin\xc3\xa4 on pieni sierainaukka. Yl\xc3\xa4leuka on silovalaiden tapaan kaareva. Kidassa on 210\xe2\x80\x93230 hetulaa kummallakin puolella. Niiden pituus voi olla 69 sentti\xc3\xa4 ja ne ovat v\xc3\xa4ritykselt\xc3\xa4\xc3\xa4n vaaleaneltaisia. K\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valalaan hetulat ovat vahvemmat ja taipuisammat kuin muilla hetulavalailla. Kurkussa on kaksi uurretta, jotka laajentavat sit\xc3\xa4 hieman ruokailun aikana. Kylkiluita on enemman kuin mill\xc3\xa4\xc3\xa4n muulla hetulavalaalla._NEWLINE_K\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valas luokiteltiin aemmin silovalaisiin, mutta kuuluu nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n omaan heimoonsa, vaikka sill\xc3\xa4 on silovalaiden kanssa monia yhteisi\xc3\xa4 piirteit\xc3\xa4 kuten yl\xc3\xa4leuan kaarevuus.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valasta tavataan etel\xc3\xa4isen pallonpuoliskon lauhkeissa merialueilla Antarktiksen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Tyyness\xc3\xa4 valtameress\xc3\xa4 ja Atlantissa. K\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valaasta on vain muutamia varmennettuja havaintoja avomerelt\xc3\xa4. K\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valtaita tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin rantautuneen Argentiinassa, Falklandinsaarilla, Chiless\xc3\xa4, Namibiassa, Etel\xc3\xa4-Afrikassa, Australiassa ja Uudessa-Seelannissa._NEWLINE_Niit\xc3\xa4 tavataan muun muassa Tasmanian, Etel\xc3\xa4-Australian, Etel\xc3\xa4-Afrikan ja Falklandinsaarten alueella. K\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valaiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 ei tiedet\xc3\xa4, ja niit\xc3\xa4 n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n harvoin. Sen levinneisyysalue on kuitenkin laaja, eik\xc3\xa4 siihen kohdistu ihmisen aiheuttamia suuria uhkia ja toisaalta lajia tavataan satunnaisesti jopa 80 yksil\xc3\xb6n parvissa. Sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n siksi elinvoimaisena lajina. Lajin suurimpia uhkia lienev\xc3\xa4t ry\xc3\xb6st\xc3\xb6kalastus ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n muutokset.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valaat liikkuvat yleens\xc3\xa4 yksin tai pareittain, mutta jopa 80 valaan ryhmi\xc3\xa4 on havaittu. Niiden elintavoista tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Ei ole varmuutta el\xc3\xa4v\xc3\xa4tk\xc3\xb6 perheryhmin\xc3\xa4 tai muista sosiaalisista piirteist\xc3\xa4. K\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valaat ovat nopeita ja vahvoja uimareita_NEWLINE_K\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valaat sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 krillej\xc3\xa4 ja hankajalkaisia, joita ne siivil\xc3\xb6iv\xc3\xa4t vedest\xc3\xa4 muiden hetulavalaiden tapaan._NEWLINE_K\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valas naaraat synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t yhden poikasen noin 11 kuukauden kantoajan j\xc3\xa4lkeen. Poikasen imetysajaksi on arvioitu 6\xe2\x80\x9312 kuukautta. Synnytys tapahtuu luultavasti rantavesiss\xc3\xa4 ja matalissa vesiss\xc3\xa4 kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tai kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuokittelu\n_START_PARAGRAPH_\nMichelangelo Bisconti kuvasi vuonna 2012 Miocaperea pulchran,  uuden k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valaslajin, jolloin k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6valas ei olisikaan heimonsa ainoa laji. H\xc3\xa4n sijoitti tutkimuksessaan Neobalaenidae-heimon yhdess\xc3\xa4 silovalaiden kanssa yl\xc3\xa4heimoon Balaenoidea. Sen sijaan Fordycen ja Marxin (2013) kladististen tutkimusten mukaan n\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaksi lajia kuuluvat aiemmin sukupuuttoon kuolleena pidettyyn heimoon Cetotheriidae.'