b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6 (ruots. T\xc3\xb6l\xc3\xb6) on kahden kaupunginosan muodostama alue Helsingin kantakaupungissa, Helsinginniemen l\xc3\xa4nsiosassa. T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6 k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 suurimman osan luoteisesta kantakaupungista. Se jakaantuu Helsingin ydinkeskustaa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 olevaan Etu-T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6\xc3\xb6n (13. kaupunginosa) ja kauempana sijaitsevaan Taka-T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6\xc3\xb6n (14. kaupunginosa), joita erottaa Etel\xc3\xa4isen ja Pohjoisen Hesperiankadun v\xc3\xa4linen puistovy\xc3\xb6hyke eli Hesperian esplanadi. Koko T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n alueella on asukkaita noin 30\xc2\xa0000.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n kyl\xc3\xa4 oli olemassa jo ennen Helsingin kaupunkia, se oli vahvasti ruotsinkielinen. Varsinainen kyl\xc3\xa4 sijaitsi T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6nlahden l\xc3\xa4nsi- ja pohjoisrannalla, mutta sen maihin kuului suurin osa nykyisest\xc3\xa4 Helsingin kantakaupungista, joka kyl\xc3\xa4n keskusta lukuun ottamatta oli l\xc3\xa4hes asumaton. Pitk\xc3\xa4 viha oli k\xc3\xb6yhdytt\xc3\xa4nyt kyl\xc3\xa4n maatiloja, jotka olivat pikkuhiljaa siirtyneet valtion omistukseen._NEWLINE_Vuonna 1640 Helsinki siirrettiin Vantaanjoen suulta T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n tuolloin kuuluneelle Vironniemelle, ja 1643 Kuningatar Kristiina lahjoitti koko T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n Helsingille lis\xc3\xa4maaksi. Nykyinen T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6 oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n maaseutumaista aluetta, josta kaupunki 1800-luvulla vuokrasi joukon huvilatontteja. Huvilapalstoja oli kaikkiaan 25. Niihin kuuluivat muiden muassa Arkadia, Berga, Edet, Fj\xc3\xa4lldal (Tunturilaakso), Hagasund (Hakasalmi), Hesperia, Humleberg (Humalisto), Rosavilla (Ruusula), Steng\xc3\xa5rd (Kivel\xc3\xa4), Salli, Savila ja Toivo. Monien villojen nimet el\xc3\xa4v\xc3\xa4t nykyisen T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n kadunnimiss\xc3\xa4. T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluivat 1800-luvulla my\xc3\xb6s Dal (Laakso) sek\xc3\xa4 Wikberg, joka k\xc3\xa4sitti koko El\xc3\xa4intarhan ja Alppipuiston alueen._NEWLINE_Kaupungin kasvaessa Gustaf Nystr\xc3\xb6m ja Lars Sonck suunnittelivat alueelle asemakaavan, joka vahvistettiin vuonna 1906 ja jonka mukaisesti T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6 v\xc3\xa4hitellen rakennettiin osaksi Helsingin kantakaupunkia. Asemakaava m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n ennen kaikkea asuntoalueeksi, eik\xc3\xa4 kaupungin liikekeskusta laajentunut T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6\xc3\xb6n. Kasvavan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin julkisen rakentamisen paine kuitenkin sai aikaan sen, ett\xc3\xa4 ennakkosuunnitelmista poiketen Etu-T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6\xc3\xb6n tuli useita oppilaitoksia ja kulttuurirakennuksia sek\xc3\xa4 Eduskuntatalo. Etu-T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n asemakaava poikkeaa t\xc3\xa4ysin perinteisest\xc3\xa4 ruutukaavasta. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n ovat syyn\xc3\xa4 paitsi alueen kallioisuus my\xc3\xb6s kaavoitusajankohdan ihanteet. Erityisesti Lars Sonckin sanotaan ihailleen keskiajan kaupunkien vapaasti syntynytt\xc3\xa4 ja vaihtelevaa muotoa. Ihanteet muuttuivat kuitenkin 1910-luvulla klassisemmiksi, ja kaupungin asemakaava-arkkitehti Bertel Jung korjaili kaavaa muodoiltaan suoraviivaisemmaksi ja avoimemmaksi. Vuoden 1917 asemakaavan uudistuksessa varattiin my\xc3\xb6s lis\xc3\xa4\xc3\xa4 tilaa puistoille ja julkisille rakennuksille. Viheralueiden puute oli yksi ongelma, josta Sonckin ja Nystr\xc3\xb6min asemakaavaa tuoreeltaan moitittiin._NEWLINE_Suurin osa T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n kivitaloista on rakennettu 1910-30-luvuilla. T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6 oli aikansa suurin ja t\xc3\xa4rkein kaupunkirakentamiskohde Suomessa. 1920-luvulla rakentamisen painopiste oli Etu-T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6ss\xc3\xa4, 1930-luvulla edettiin Taka-T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6\xc3\xb6n ja sielt\xc3\xa4 Meilahteen. Uusi kaupunginosa oli alusta asti leimallisesti keskiluokan asuinalue. Asemakaavoitusvaiheessa yhten\xc3\xa4 tavoitteena oli viel\xc3\xa4 ollut v\xc3\xa4h\xc3\xa4varaisten asuntopulan helpottaminen, mutta lopulta T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6\xc3\xb6n toteutui vain yksi ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enasuntokortteli Hietaniemenkadun varrelle. Kaupunki huutokauppasi tonttimaat yksityisille rakentajille, ja rakennusmestarit perustivat tonteille asunto-osakeyhti\xc3\xb6it\xc3\xa4, joiden osakkeet myytiin usein jo rakennusaikana. Vuodesta 1924 alkaen osakeyhti\xc3\xb6it\xc3\xa4 perustettiin my\xc3\xb6s vuokraamistarkoituksessa. Etu-T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6 rakennettiin nousukaudella, ja sinne syntyi ajan mittapuun mukaan varsin suuria, 4-6 huoneen asuntoja. 1930-luvulla rakennetussa Taka-T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6ss\xc3\xa4 asunnot ovat huomattavasti pienempi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKulttuuri ja opetus\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on kolme korkeakoulua, Sibelius-Akatemian toimipisteet T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6nkadulla ja Nervanderinkadulla sek\xc3\xa4 Kauppakorkeakoulu ja Svenska Handelsh\xc3\xb6gskolan, molemmat Runeberginkadun varrella. Lallukan taiteilijakoti sijaitsee Etel\xc3\xa4-Hesperiankadun varrella. T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sijaitsee my\xc3\xb6s T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n yhteiskoulu._NEWLINE_T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n kirjasto sijaitsee Topeliuksenkadun varrelle 1970 valmistuneessa rakennuksessa. Aiempi kirjastorakennus sijaitsi Mannerheimintiell\xc3\xa4 Hotelli Crowne Plazan (entinen Hotelli Hesperia) kohdalla olleessa pieness\xc3\xa4 kivirakennuksessa, joka oli valmistunut Napoleonin sotien aikana._NEWLINE_T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sijaitsee monia merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kulttuurirakennuksia, kuten Suomen Kansallisooppera ja -baletti, Suomen kansallismuseo, Helsingin Musiikkitalo, Finlandia-talo ja Taidehalli.\n_START_SECTION_\nKirkot\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6 oli jakautunut kahteen seurakuntaan, T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n seurakuntaan ja Taivallahden seurakuntaan, kunnes seurakunnat yhdistyiv\xc3\xa4t 1.1.2011. Kaupunginosassa on nelj\xc3\xa4 kirkkoa, T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n kirkko, Temppeliaukion kirkko, ruotsinkielisen metodistiseurakunnan Kristuskyrkan ja ruotsinkielisen luterilaisen Olaus Petrin seurakunnan Olaus Petrin kirkko, joka aiemmin kuului Ruotsin kirkolle.\n_START_SECTION_\nLiikunta ja urheilu\n_START_PARAGRAPH_\nSoutustadion sijaitsee Merikannontien varrella. Se valmistui Hilding Ekelundin suunnitelmien mukaan 1940 Olympialaisia varten. Olympiastadionin ymp\xc3\xa4rille on keskittynyt paljon urheilutiloja, kuten Pallokentt\xc3\xa4, Kisahalli, Uimastadion ja J\xc3\xa4\xc3\xa4halli. T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6st\xc3\xa4 on kotoisin T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n Vesa, josta my\xc3\xb6hemmin kehittyi Helsingin Jokerit. Helsingin IFK:n j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkojoukkue pelaa kotiottelunsa Helsingin j\xc3\xa4\xc3\xa4hallissa.\n_START_SECTION_\nTalvipuutarha\n_START_PARAGRAPH_\nKaupunginpuutarha eli Talvipuutarha sijaitsee T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6nlahden pohjukassa Olympiastadionin vieress\xc3\xa4. Talvipuutarha avattiin yleis\xc3\xb6lle 1893. Siell\xc3\xa4 on vuoden mittaan eriaiheisia sisustuksia.'