b'\n_START_ARTICLE_\nHein\xc3\xa4vesi\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4vesi sijaitsee koillisessa Etel\xc3\xa4-Savossa ollen sen pohjoisin kunta. Hein\xc3\xa4veden reitti, joka k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Kermaj\xc3\xa4rven ja muita pienempi\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 kuten Varisveden ja Ruokoveden, halkoo kunnan kahtia. Kunnan l\xc3\xa4ntiselle puoliskolle j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t osat kuuluvat Soisalon saareen, joka on Suomen suurin saari. Runsas viidesosa kunnan pinta-alasta on veden peitossa. Kunnan syd\xc3\xa4mess\xc3\xa4 sijaitseva Kermaj\xc3\xa4rvi kuuluu Natura-alueeseen. Sen rannat ovat hyvin kallioiset. J\xc3\xa4rven luoteispuoli on saaristoista ja etel\xc3\xa4puoli omaa laajan selk\xc3\xa4vesialueen Kermansel\xc3\xa4n._NEWLINE_Hein\xc3\xa4veden maa-alasta on mets\xc3\xa4\xc3\xa4 84 prosenttia. Hein\xc3\xa4veden metsiss\xc3\xa4 kuusen osuus on noin puolet, mik\xc3\xa4 on enemm\xc3\xa4n kuin Etel\xc3\xa4-Savossa yleisesti. M\xc3\xa4ntymets\xc3\xa4\xc3\xa4 on kolmasosa ja loput lehtipuumets\xc3\xa4\xc3\xa4. Maaper\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n kivisess\xc3\xa4 moreenimaassa viihtyv\xc3\xa4t mustikkatyypin ja k\xc3\xa4enkaali-mustikkatyypin tuoreet kangasmets\xc3\xa4t, joiden osuus on yhdeks\xc3\xa4n kymmenest\xc3\xa4. Puolukkatyypin metsi\xc3\xa4 on kymmenesosa ja kanervatyypin sadasosa. Soiden osuus on vain 10 prosenttia, sill\xc3\xa4 seutu on liian m\xc3\xa4kist\xc3\xa4 isojen soiden kehittymisen kannalta. Suurin suo on Varissuo, pinta-alaltaan 4\xc2\xa0km\xc2\xb2._NEWLINE_Hein\xc3\xa4veden alueen kallioperustana on noin 1,8 miljardia vuotta sitten sen yli kulkenut, valtavan suuri Karjalainen poimuvuoristo. Satoja miljoonia vuosia kest\xc3\xa4neen kulutuksen johdosta se kuitenkin kului ajan mukana ja j\xc3\xa4tti j\xc3\xa4lkeens\xc3\xa4 vain juuriosansa. Kallioper\xc3\xa4 koostuu suurimmilta osin kiilleliuskeesta ja kiillegneissist\xc3\xa4. Kermaj\xc3\xa4rven ja Petrumaj\xc3\xa4rven rannoilla sek\xc3\xa4 etel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 kallioper\xc3\xa4 on graniittia. Kiilleliuskeet ja -gneissit ovat liuskesuunnaltaan koilliseen Kermaj\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsipuolella ja l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 luoteissuuntaisia j\xc3\xa4rven it\xc3\xa4puolella. N\xc3\xa4iden kahden lajin lis\xc3\xa4ksi esiintyy v\xc3\xa4hemmiss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin asbesti- ja serpentiinikive\xc3\xa4._NEWLINE_Korkokuvaltaan Hein\xc3\xa4veden luonto on varsin vaihteleva korkeuserojen ollessa suuria. Kermaj\xc3\xa4rvi lainehtii 80 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella. Sen rannat ovat jyrk\xc3\xa4t ja kalliot nousevat jyrk\xc3\xa4sti j\xc3\xa4rven pinnasta monesti kymmeni\xc3\xa4 metrej\xc3\xa4. Korkeita kallioita on yht\xc3\xa4 lailla muillakin j\xc3\xa4rvill\xc3\xa4 kuten Kolovedell\xc3\xa4. Korkeita m\xc3\xa4ki\xc3\xa4 on paljon, esimerkkin\xc3\xa4 Juoj\xc3\xa4rven saaressa Luutsalossa kohoava Tornim\xc3\xa4ki (noin 70 metri\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven pinnasta) sek\xc3\xa4 Kermaj\xc3\xa4rven rantojen Kirkonm\xc3\xa4ki, Tynn\xc3\xb6rim\xc3\xa4ki ja P\xc3\xa4\xc3\xa4skyvuori yli 90 metrin korkeuseroillaan. Korkein kohta Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 on Pekkolanm\xc3\xa4ki Ruokoveden koillispuolella (200 mpy). Muut 190 metri\xc3\xa4 ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t m\xc3\xa4et l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t kunnan kaakkoisosista. 180 metri\xc3\xa4 ylitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 m\xc3\xa4ki\xc3\xa4 on parisenkymment\xc3\xa4. Matalin kohta sen sijaan l\xc3\xb6ytyy Kermaj\xc3\xa4rven pohjasta, 56 metri\xc3\xa4 sen pinnan alla.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lki\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen kallioper\xc3\xa4n ollessa maailman vanhimpiin kuuluvia, on Hein\xc3\xa4vedenkin maapeite viimeisemm\xc3\xa4n j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden peruja. Kallioper\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oleva maapeite on Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 useimmin paikoin ohut ja se koostuu l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 moreenista. Kallioper\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ollut irtonainen maa-aines l\xc3\xa4hti liikkeelle mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4n mukana, ja my\xc3\xb6s kallioper\xc3\xa4\xc3\xa4 kuluttaen se liikkui tehden j\xc3\xa4rville luode-kaakkosuuntaisia koloja. Kulutuksesta aiheutuneista naarmuista on voitu p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4n kulkusuunta. My\xc3\xb6s m\xc3\xa4ki\xc3\xa4 se muovasi pitk\xc3\xa4nmuotoisiksi. Harjumuodostumia Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 ei sen sijaan juuri ole. Lounaisrajalla kulkee kunnan ainut katkonainen harjujakso._NEWLINE_Hein\xc3\xa4veden alue alkoi paljastua mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n alta noin 10\xc2\xa0000 vuotta sitten. J\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 meni noin 300 vuotta ehti\xc3\xa4 vet\xc3\xa4yty\xc3\xa4 kunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. J\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n reunalla oli Yoldiameri, jolloin veden pinta oli noin 120\xe2\x80\x93130 metri\xc3\xa4 nykyist\xc3\xa4 korkeammalla. Vain korkeimmat m\xc3\xa4et Hein\xc3\xa4veden alueella olivat merenpinnan yl\xc3\xa4puolella. Haukivesi, Kermaj\xc3\xa4rvi ja Juoj\xc3\xa4rvi erottuivat omiksi j\xc3\xa4rvialtaikseen noin 9\xc2\xa0000\xe2\x80\x938\xc2\xa0000 vuotta sitten, jonka j\xc3\xa4lkeen Saimaa alkoi laskea Ancylusj\xc3\xa4rveen samaa lasku-uomaa kuin P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nnekin. Maan kohottua j\xc3\xa4rvet alkoivat saada v\xc3\xa4hitellen luode-kaakko -suuntaisia muotojaan. Noin 2\xc2\xa0500 vuotta sitten syntyi Palokkiin, Karvioon ja Kermaan maa-alueet, jotka erottivat j\xc3\xa4rvet toisistaan niin, ett\xc3\xa4 ne saivat nykyiset muotonsa.\n_START_SECTION_\nNaapurikunnat\n_START_PARAGRAPH_\nSavonlinna (Etel\xc3\xa4-Savo), Varkaus (Pohjois-Savo), Lepp\xc3\xa4virta (Pohjois-Savo), Tuusniemi (Pohjois-Savo), Outokummun kaupunki (Pohjois-Karjala) ja Liperi (Pohjois-Karjala). Kangaslampi (ennen Etel\xc3\xa4-Savo) liitettiin Varkauteen tammikuun alussa 2005. Samalla se siirtyi Pohjois-Savon maakuntaan._NEWLINE_Hein\xc3\xa4veden pohjoisimmassa paikassa sijaitsee my\xc3\xb6s kolmen maakunnan rajapyykki: Etel\xc3\xa4-Savon, johon Hein\xc3\xa4vesi kuuluu, sek\xc3\xa4 Pohjois-Savon ja Pohjois-Karjalan.\n_START_SECTION_\nHallinto\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4veden kunnanjohtajaksi 15.12.2016 Maarika Kasonen.\n_START_SECTION_\nKunnanvaltuusto\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4veden kunnanvaltuustossa on kaudella 2017\xe2\x80\x932020 17 valtuutettua. Valtuuston puheenjohtaja on Mervi Hokka (SDP), ensimm\xc3\xa4inen varapuheenjohtaja Sirpa Mikkonen  (KD) ja toinen varapuheenjohtaja Anna Vauhkonen (KESK). Keskustan edustajia on 6, Kokoomuksen edustajia 2, Sosiaalidemokraattisen puolueen edustajia 5, Perussuomalaisten 2, YHL A:n edustajia 1 ja Kristillisdemokraattisen puolueen edustajia 1.\n_START_SECTION_\nKunnanhallitus\n_START_PARAGRAPH_\nKunnanhallituksessa on seitsem\xc3\xa4n j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. Kokouksissa my\xc3\xb6s kunnanvaltuuston puheenjohtajilla on l\xc3\xa4sn\xc3\xa4olo- ja puheoikeus. Kunnanhallituksen teht\xc3\xa4viin kuuluu kunnan toiminnan ja hallinnon johtaminen ja kehitt\xc3\xa4minen kuten kunnan edun valvonta, konserniohjaus, ty\xc3\xb6llisyyden edist\xc3\xa4minen, ruokahuolto, yleishallinto sek\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 toimivaltaa verolains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6n mukaan kunnalle kuuluvien teht\xc3\xa4vien hoitamisessa. Hein\xc3\xa4veden kunnan kunnanhallitus toimii my\xc3\xb6s vastaavana asuntoviranomaisena.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nElinkeinorakenne: palvelut 54 prosenttia, jalostus 28 prosenttia, maa- ja mets\xc3\xa4talous 16 prosenttia. Suurimmat ty\xc3\xb6nantajat ovat Hein\xc3\xa4veden kunta ja Metalliset Oy. Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 on menestyv\xc3\xa4n metalliteollisuuden lis\xc3\xa4ksi menestyv\xc3\xa4\xc3\xa4 keramiikka- ja kemianteollisuutta._NEWLINE_Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 ilmestyy kerran viikossa Hein\xc3\xa4veden lehti, jonka p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja on P\xc3\xa4ivi Konttinen. Lehti ilmestyy keskiviikkoisin ja se tulee noin 7\xc2\xa0000 kotitalouteen, noin 90 prosentille Hein\xc3\xa4veden talouksista sek\xc3\xa4 muualle Suomeen, varsinkin naapuruskuntiin._NEWLINE_Kun merialueita oteta huomioon, Hein\xc3\xa4vesi pinta-alaltaan Suomen 65. suurin kunta. V\xc3\xa4kiluvulla mitattuna Hein\xc3\xa4vesi on sijalla 213.\n_START_SECTION_\nMatkailu\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4veden kunnan matkailupuoli on vahva. Kunnan v\xc3\xa4lit\xc3\xb6n matkailutulo (2003) oli noin 7,1 miljoonaa euroa. Y\xc3\xb6pymisi\xc3\xa4 Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 (2010) oli yhteens\xc3\xa4 40\xc2\xa0380. Loma-asuntoja Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 on (2005) 1\xc2\xa0584 kappaletta, joista noin sata on vuokrattavia.\n_START_SECTION_\nPeruspalvelut\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4veden kirkonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 eli Hasum\xc3\xa4ess\xc3\xa4 on kunnan peruspalvelut kuten kunnanvirasto, palolaitos, sosiaalitoimisto, kirjasto, jonka yhteydess\xc3\xa4 on Kelan ja TE:n asiointipiste, Soisalo-opisto, seurakuntatalo, hammashoitola, Siun Soten terveysasema ja  palvelukeskus, neuvola, apteekki, urheilukentt\xc3\xa4, Alko.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 on kaksi vuosiluokkien 1\xe2\x80\x936 koulua (Otto Kotilaisen koulu ja Karvion koulu) sek\xc3\xa4 yksi vuosiluokkia 7\xe2\x80\x939 opettava koulu, Kirkonkyl\xc3\xa4n koulu. Lis\xc3\xa4ksi Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 sijaitsee Soisalo-opisto sek\xc3\xa4 Valamon kansalaisopisto._NEWLINE_Hein\xc3\xa4veden pienuudesta huolimatta sill\xc3\xa4 on oma, pieni lukio. Ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 ja toisella luokalla on noin 30 oppilasta. Lukion pienest\xc3\xa4 koosta huolimatta siell\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa viron ja italian kursseja. Lukio kuuluu pienten lukioiden verkkoon, joten se tarjoaa my\xc3\xb6s Internetin kautta toteutettavia kursseja.\n_START_SECTION_\nKirkonm\xc3\xa4ki\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4veden kirkonm\xc3\xa4ki on ainutlaatuinen kulttuurihistoriallinen kokonaisuus. Kirkon lis\xc3\xa4ksi siell\xc3\xa4 on vanha hautausmaa, Hein\xc3\xa4veden kotiseutumuseo jossa  on noin 2\xc2\xa0000 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n menneisyydest\xc3\xa4 kertovaa esinett\xc3\xa4, Pieni Kirkkomuseo sijaitsee Hein\xc3\xa4veden kirkon toisessa kerroksessa. Kirkonm\xc3\xa4ell\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ntupa, joka on aikoinaan ollut mm. kunnantalona. Kirkonm\xc3\xa4ki on jyrkk\xc3\xa4rinteinen m\xc3\xa4ki 90 metri\xc3\xa4 Kermaj\xc3\xa4rven pinnasta ja 180 merenpinnasta. Maisema kirkolta alas j\xc3\xa4rvelle onkin upea.\n_START_SECTION_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4skyvuoren lomakeskus\n_START_PARAGRAPH_\nP\xc3\xa4\xc3\xa4skyvuoren lomakeskus on korkeuseroltaan suurin (102 metri\xc3\xa4) laskettelukeskus  Etel\xc3\xa4-Savossa. P\xc3\xa4\xc3\xa4skyvuoressa on viisi rinnett\xc3\xa4, joilla on pituutta 200-700 metri\xc3\xa4. N\xc3\xa4k\xc3\xb6tornista on n\xc3\xa4k\xc3\xb6alat Kermaj\xc3\xa4rvelle.\n_START_SECTION_\nMuita n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nPalokin kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee savottamuseo K\xc3\xa4mpp\xc3\xa4 Riski.  Palokissa sijaitseva Ronttopuisto on seppien takomaty\xc3\xb6museo ja vanhoja valokuvia kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 olleesta sahasta ja vapaana virranneista Palokin koskista.\n_START_SECTION_\nNimikkoruoka\n_START_PARAGRAPH_\n1980-luvulla jokaiselle Savon silloiselle kunnalle \xc3\xa4\xc3\xa4nestettiin omat nimikkoruoat. Hein\xc3\xa4veden pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoaksi valittiin potattirieska eli perunarieska.\n_START_SECTION_\nTukinuitto\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4veden reitill\xc3\xa4 on pitk\xc3\xa4t perinteet niin huviveneily- kuin matkustajalaivaliikenteest\xc3\xa4kin, mutta my\xc3\xb6s tukinuitosta. Hein\xc3\xa4veden reitti oli aikoinaan Suomen t\xc3\xa4rkein tukinuittoreitti, mutta jo 1970-luvulla tukinuitto hiipui l\xc3\xa4hes olemattomiin kalliiksi k\xc3\xa4yneell\xc3\xa4 reitill\xc3\xa4. Normaalisti 1920-luvulla tukkeja uitettiin 350\xc2\xa0000 tonnia vuodessa, mutta enn\xc3\xa4tysvuonna 1938 tukkeja kuljetettiin miljoona kuutiota.\n_START_SECTION_\nMatkustajalaivaliikenne\n_START_PARAGRAPH_\nMatkustajalaivaliikennett\xc3\xa4 on ollut heti siit\xc3\xa4 asti, kun 1906 Hein\xc3\xa4veden reitin Kuopion ja Savonlinnan v\xc3\xa4li valmistui Vihovuonteen kanavan my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Silloin reitti\xc3\xa4 liikenn\xc3\xb6i Kuopio\xe2\x80\x93Hein\xc3\xa4vesi\xe2\x80\x93Savonlinna-reitill\xc3\xa4 h\xc3\xb6yrylaivoilla Hein\xc3\xa4veden H\xc3\xb6yryvenhe Osuuskunta, jonka j\xc3\xa4lkeen reitill\xc3\xa4 ovat toimineet Hein\xc3\xa4veden H\xc3\xb6yrylaiva (1921\xe2\x80\x931968) sek\xc3\xa4 Saimaan Laivamatkat vuoden 1981 konkurssiinsa asti, jonka j\xc3\xa4lkeen reitille on tullut Saimaan Laivamatkat Kuopiosta. Sen Ms Puijo liikenn\xc3\xb6i edelleenkin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Kuopio-Hein\xc3\xa4vesi-Savonlinna reitti\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi Valamon Vesiliikenne Oy:n Ms Sergei kulkee Valamon luostarin laiturista p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4in kes\xc3\xa4aikaan.\n_START_SECTION_\nHein\xc3\xa4veden reitin kanavointi\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4veden reitti p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin kanavoida, sill\xc3\xa4 liikkuminen Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 oli vaikeaa viel\xc3\xa4 1800-luvun lopulla teiden v\xc3\xa4hyyden ja rautateiden puuttumisen vuoksi. P\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin kanavoida Kuopion ja Savonlinnan v\xc3\xa4liset vesireitit, ett\xc3\xa4 ne saatiin laivamatkustuskelpoisiksi. Reitti nimettiin Hein\xc3\xa4veden reitiksi._NEWLINE_Kanavointiajatus l\xc3\xa4hti vuoden 1872 kuntakokouksessa syntyneest\xc3\xa4 ajatuksesta Pilpan kosken raivaamiseksi rahti- ja kirkkoveneiden kulun helpottamiseksi. Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kuitenkin alettiin toteuttaa Karvion kosken kanavoimista. Jo silloin puhuttiin my\xc3\xb6s Juoj\xc3\xa4rven yhdist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Hein\xc3\xa4veden reittiin. Suvasvedelt\xc3\xa4 Kermaj\xc3\xa4rvelle ja Joutenveteen suunnitelma p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin 1870-luvulla kokonaisuudessaan ja siit\xc3\xa4 tuli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 kunnalle ja asukkaille.\n_START_SECTION_\nKanavointity\xc3\xb6t alkavat \xe2\x80\x93 Karvion kanava\n_START_PARAGRAPH_\nKarvionkosken viereen Karvion kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n oli rakennettava yksisulkuinen kanava, joka ratkaisi kuljetuspulmat Hein\xc3\xa4vedelt\xc3\xa4 Kuopioon. Kanava yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Kermaj\xc3\xa4rven Karvionj\xc3\xa4rveen. Kanavan rakennusty\xc3\xb6t aloitettiin 1895 hein\xc3\xa4kuun alussa. 31. elokuuta 1896 kanava oli sulkuportteineen valmis ja kanavahenkil\xc3\xb6kunnan asunnot valmiita. Rakentaminen maksoi kunnalle 120\xc2\xa0206 markkaa. Pituutta kanavalle tuli yhteens\xc3\xa4 300 metri\xc3\xa4, pohjaleveydeksi 9 metri\xc3\xa4. Sen sululle tuli pituutta 35,5 metri\xc3\xa4, syvyytt\xc3\xa4 2,1 metri\xc3\xa4 ja leveytt\xc3\xa4 7,5 metri\xc3\xa4. Siihen mahtuvat 31 metrin pituiset, noin seitsem\xc3\xa4n metrin levyiset ja 1,4 metrin syvyydess\xc3\xa4 kulkevat laivat. Kanavan yll\xc3\xa4 on 11 metri\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven pinnasta oleva silta. Pudotusta kanavalla on 1,8 metri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKermaj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 Savonlinnaan \xe2\x80\x93 Kerman, Vihovuonteen ja Pilpan kanavat\n_START_PARAGRAPH_\nKarvion kanavan auettua liikenteelle 5. marraskuuta 1896 ehdotettiin kanavoinnin jatkamista Savonlinnaan Kerman, Vihovuonteen, Pilpan ja joidenkin muiden koskien kautta. Kanavat yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4t Kermaj\xc3\xa4rven Haukiveteen._NEWLINE_Tammikuussa 1902 hankkeelle my\xc3\xb6nnettiin 850 000 markkaa ja ty\xc3\xb6t alkoivat jo 1903. Sulkukanavat p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin rakentaa Pilppaan, Vihovuonteeseen sek\xc3\xa4 Kermaan sek\xc3\xa4 avokanava V\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4koskeen. Kapeikkoja ruopattiin monin paikoin. Ty\xc3\xb6t valmistuivat 1906 Vihovuonteen my\xc3\xb6t\xc3\xa4._NEWLINE_Kerman yksisulkuinen kanava rakennettiin Kerman kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n 200 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4ksi Kermaj\xc3\xa4rven ja Koskilahden v\xc3\xa4liin. Sulkumitoista tehtiin samat kun Karvion ja Saimaan kanaviin. Vedenpintojen  korkeusero kanavan molemmin puolin on 2,65 metri\xc3\xa4._NEWLINE_Kanava on rakennettu vuosina 1903\xe2\x80\x931905. Ty\xc3\xb6t alkoivat 1903 ja kaivuty\xc3\xb6t ja kivisulku valmistuivat 1905. Kanavan yli kulkeva rullasilta valmistui samanaikaisesti. Kanavalla ei ole omaa miehityst\xc3\xa4, vaan se on automatisoitu._NEWLINE_Kaivannonniemen poikki kahden kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Kerman kanavasta rakennettiin yksisulkuinen Vihovuonteen kanava ohittamalla l\xc3\xa4nsipuolelta Vihovuonteenkoski. Pituutta kanavalle tuli 190 metri\xc3\xa4 ja pudotuskorkeutta 0,8\xe2\x80\x931,0 metri\xc3\xa4. Vuoden 1903 lopulla rakennusty\xc3\xb6t alkoivat ja kivisulku rakennettiin syyskuun ja marraskuun taitteessa 1905._NEWLINE_Yksisulkuisella Pilpan kanavalla pituutta on yli 200 metri\xc3\xa4 ja pudotusta 0,4\xe2\x80\x930,95 metri\xc3\xa4. Pohjaa kaivettiin 1903 tammikuusta l\xc3\xa4htien vuoteen 1904, ja sulku portteineen valmistui elokuussa 1904. Liikenteelle 200-metrinen Pilpan kanava avautui lokakuussa. Sulku rakennettiin l\xc3\xa4nsipuolelle Pilpan koskea.\n_START_SECTION_\nJuoj\xc3\xa4rven vesist\xc3\xb6n yhdist\xc3\xa4minen muuhun Hein\xc3\xa4veden reittiin\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen ehdotus Juoj\xc3\xa4rven vesist\xc3\xb6n kanavoinnista ja t\xc3\xa4ten liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Hein\xc3\xa4veden reittiin tehtiin jo 1876. 1890-luvulla kaavilaiset, tuusniemel\xc3\xa4iset, juukalaiset, liperil\xc3\xa4iset sek\xc3\xa4 kuusj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4iset, eli kaikki Juoj\xc3\xa4rven kanavoinnin vaikutusalueella asuvat alkoivat vaatia kanavointia Kermaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 Juoj\xc3\xa4rveen. Taloudelliset vaikeudet estiv\xc3\xa4t silloin kanavoinnin._NEWLINE_Kanavointisuunnitelma p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin tehd\xc3\xa4 Varisvedest\xc3\xa4 Varisj\xc3\xa4rveen Varistaipaleen kanavan kautta, siit\xc3\xa4 v\xc3\xa4liavokanavan kautta Varislampeen ja siit\xc3\xa4 Juoj\xc3\xa4rven Taivallahteen._NEWLINE_Ennen kanavointit\xc3\xb6iden alkamista komitea pohti kanavoinnin tarpeellisuutta. Tultiin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen, ett\xc3\xa4 se mm. auttaisi alueen kuntien kehnoa taloudellista tilannetta, maksaisi v\xc3\xa4hitellen itsens\xc3\xa4 takaisin ja alueen laajat mets\xc3\xa4varat tulisivat laajemman piirin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. N\xc3\xa4in p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin 35-vuotinen keskustelu kanavoinnista. Rakennust\xc3\xb6ihin saatiin 1\xc2\xa0390\xc2\xa0000 markkaa.\n_START_SECTION_\nJuoj\xc3\xa4rvelle \xe2\x80\x93 Varistaipaleen ja Taivallahden kanavat\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset miehet palkattiin 1911 toukokuussa. 1912 rakentamisessa oli jopa 300\xe2\x80\x93400 miest\xc3\xa4 vuodenajasta riippuen. Siit\xc3\xa4 tarve v\xc3\xa4hentyi, ja vuoden 1915 lopussa rakentamassa oli ainoastaan noin 20 miest\xc3\xa4. Rakennusaikana sattui viisi vakavaa onnettomuutta, mutta kukaan ei kuollut. L\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin hoitoa vaatineita tapauksia sattui jopa 1\xc2\xa0528 kappaletta. Lapsille oli j\xc3\xa4rjestetty koulunk\xc3\xa4yntimahdollisuus Palokin kansakoulussa. Tuntipalkka oli vuodenajasta riippuen 2,5\xe2\x80\x934 markkaa. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1916 kanavointity\xc3\xb6 valmistui. Lopullisiksi kustannuksiksi tuli 1 389 784 markkaa._NEWLINE_Varistaival on Suomen pudotuskorkeudeltaan ja sulkujen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n suurin kanava; nelisulkuisessa kanavassa pudotuskorkeutta on 14,5 metri\xc3\xa4. Pituutta kanavalla on 1100 metri\xc3\xa4. Kanava valmistui vuonna 1913. Pudotuskorkeutta nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sululla on 14,5 metri\xc3\xa4._NEWLINE_Taivallahti on kaksisulkuinen kanava. Kanava sijaitsee l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Varistaipaleen kanavaa. Kanava on noin 800 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, ja sit\xc3\xa4 ohjataan kaukok\xc3\xa4yt\xc3\xb6ll\xc3\xa4 Varistaipaleen kanavalta. Pudotuskorkeutta kahdella sululla on 4,95\xe2\x80\x935,45 metri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRetkeily ja kalastus\n_START_PARAGRAPH_\nHein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 on kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 patikointi- ja melonta- tai soutureittej\xc3\xa4 ja talvella hiihto- ja moottorikelkkailureittej\xc3\xa4. Valamon ja Lintulan luostarien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 kulkee 18 kilometrin pituinen Luostarivaellus.  8 kilometrin pituinen Pyylin polku on my\xc3\xb6s suosittu retkeilyreitti. Karvion, Kerman, Vihovuonteen ja Pilpan kosket soveltuvat kaikki melomiseen._NEWLINE_Moottorikelkkareittej\xc3\xa4 on Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 160 kilometri\xc3\xa4 hoidettua vaihtelevamaastoista reitti\xc3\xa4. 105 kilometrin pituinen rengasreitti kulkee kunnan ymp\xc3\xa4ri. Reiteilt\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4see my\xc3\xb6s naapurikuntiin. Latuja on noin 60 kilometri\xc3\xa4._NEWLINE_Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s kirkasvetiset Kerman ja Karvion kalastuskosket, joissa virtaa vesi talvellakin. Karvionkoskeen istutetaan kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja syksyll\xc3\xa4 pyyntikokoista kirjolohta ja taimenta. Uisteluun soveltuvat Kermaj\xc3\xa4rvi ja Juoj\xc3\xa4rvi.\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2017 lopussa Hein\xc3\xa4vedell\xc3\xa4 oli 3 455 asukasta, joista 1 476 asui taajamissa, 1 944 haja-asutusalueilla ja 35 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eiv\xc3\xa4t olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niist\xc3\xa4 asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Hein\xc3\xa4veden taajama-aste on 43,2\xc2\xa0%. Hein\xc3\xa4veden taajamav\xc3\xa4est\xc3\xb6 kuuluu vain yhteen taajamaan eli kunnan keskustaajamaan Hein\xc3\xa4veden kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa oli vuoden 2017 lopussa 1 476 asukasta.\n_START_SECTION_\nNimist\xc3\xb6st\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nNimens\xc3\xa4 kunta on saanut nykyisen Hein\xc3\xa4veden kunnan rajalla sijaitsevalta Hein\xc3\xa4vedensel\xc3\xa4lt\xc3\xa4, jota kautta Rantasalmen em\xc3\xa4pit\xc3\xa4j\xc3\xa4l\xc3\xa4iset liikkuivat Hein\xc3\xa4veden reitti\xc3\xa4 pohjoiseen Kermaj\xc3\xa4rven suuntaan. J\xc3\xa4rvi antoi nimens\xc3\xa4 koko pit\xc3\xa4j\xc3\xa4lle sek\xc3\xa4 reitille. Kermaj\xc3\xa4rven nimi puolestaan on vanhempaa perua. Alueella viel\xc3\xa4 aikaisemmin liikkuneiden lappalaisten kielen sanasta juontuva nimi tarkoittaa nuorta peuranvasaa. Kerma-nimi on my\xc3\xb6s muun muassa samannimisill\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja koskella. Lappalaisten perua ovat mahdollisesti my\xc3\xb6s Pilppa, Petruma, P\xc3\xb6ll\xc3\xa4kk\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Kolovesi. Hieman my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ajalta lienev\xc3\xa4t Varistaipale ja Juoj\xc3\xa4rvi.'