b'\n_START_ARTICLE_\nMarkkinamonetarismi\n_START_SECTION_\nKannattajia\n_START_PARAGRAPH_\nNimellistuloa rahapolitiikan tavoitteena ovat esitt\xc3\xa4neet jo Nobel-palkittu James Meade ja my\xc3\xb6hemmin Tobin (1980) ja Brittan (1981). Nimellistulotavoitetta tukevia tutkimustuloksia ovat esitt\xc3\xa4neet mm. Bean (1983), Gordon (1985), McCallum (1997), Hall ja Mankiw (1994), Feldstein ja Stock (1994), Theran (1999). Tosin he kannattivat tavoitteeksi nimellistulon kasvuvauhtia, Kanadan ja sittemmin Englannin pankin p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja Mark Carney nimellistulon tavoiteuraa._NEWLINE_Vuonna 2011 NBKT-tavoitteen taakse asettuivat Goldman Sachs ja Northern Trust sek\xc3\xa4 Paul Krugman, joka vaati keskuspankkia omaksumaan \xe2\x80\x9dexpectations-based monetary policy\xe2\x80\x9d ja kehui markkinamonetarismin NBKT-tavoitetta. Milken Institute julkaisi loppuvuodesta Clark Johnsonin tutkimuksen, joka puolsi markkinamonetarismia. _NEWLINE_Talousneuvonantajien neuvoston entinen puheenjohtaja Christina D. Romer vaati lokakuun 2010 lopulla New York Timesin p\xc3\xa4\xc3\xa4kirjoitussivulla Yhdysvaltain keskuspankki Fedi\xc3\xa4 siirtym\xc3\xa4\xc3\xa4n NBKT-tavoitteeseen._NEWLINE_Marraskuussa 2011 Fedin puheenjohtaja Ben Bernanke piti lehdist\xc3\xb6tilaisuuden, jossa h\xc3\xa4n kertoi, ett\xc3\xa4 Fedin johtokunta harkitsee NBKT:n lis\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4 t\xc3\xa4rkeiden talousindikaattoriensa joukkoon._NEWLINE_29.11.2011 Keskuspankin kansainv\xc3\xa4lisen osaston johtajan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t elokuussa Citigroupin vastaaviin teht\xc3\xa4viin vaihtanut Nathan Sheets vaati keskuspankkia asettamaan tavoitteekseen tietyn nimellisen kulutuksen. Sheets arvioi, ett\xc3\xa4 Fed ei tee n\xc3\xa4in ennen uutta k\xc3\xa4\xc3\xa4nnett\xc3\xa4 huonompaan.\n_START_SECTION_\nEnglannin pankin p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja: NBKT-taso tavoitteeksi\n_START_PARAGRAPH_\nEnglannin pankin p\xc3\xa4\xc3\xa4johtajaksi hein\xc3\xa4kuussa 2013 siirtyv\xc3\xa4 Kanadan pankin p\xc3\xa4\xc3\xa4johtaja Mark Carney ehdotti joulukuussa 2012, ett\xc3\xa4 inflaation sijaan otettaisiin tavoitteeksi nimellisen kansantuotteen taso (NGDP-LT). Pankilla itsell\xc3\xa4\xc3\xa4n ei ole valtaa muuttaa tavoitetta. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 olisi sekin hy\xc3\xb6ty, ett\xc3\xa4 huonona aikana voitaisiin luottaa korkojen pysyv\xc3\xa4n matalana pienen kasvunkin tullen, vaikka inflaatio olisi vanhan tavoitteen yli. Matalat korot elvytt\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t nykyist\xc3\xa4 paremmin, jos niiden jatkumiseen voisi luottaa. _NEWLINE_Pankkiekonomisti piti NGDP-LT:t\xc3\xa4 periaatteessa hyvin aggressiivisena mutta my\xc3\xb6nsi, ett\xc3\xa4 jo viime vuosina politiikka on ollut hieman samansuuntaista, inflaatiotavoite on ylitetty miltei koko ajan. Yhdysvalloissa k\xc3\xa4yd\xc3\xa4\xc3\xa4n samansuuntaista keskustelua. _NEWLINE_Carneyn mukaan NBKT-taso on ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myystasoa monella tapaa tehokkaampi rahapolitiikan ohjenuora. Siin\xc3\xa4 keskuspankki joutuu korjaamaan menneet virheens\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 historiariippuvuus tuottaa suurimmat hy\xc3\xb6tyns\xc3\xa4 matalien korkojen aikana lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 rahapolitiikan uskottavuutta ja ymm\xc3\xa4rrett\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4. _NEWLINE_Maineekkaaksi Carney tuli Kanadan keskuspankin johtajana 2008 - 2013, kun h\xc3\xa4n ohjasi maansa l\xc3\xa4hes vahingoittumattomana l\xc3\xa4pi globaalin talouskriisin (HS/Reuters). Talouslehdet ylistiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ja Britannia valitsi h\xc3\xa4net omaksi keskuspankkijohtajakseen hein\xc3\xa4kuusta 2013 alkaen, miss\xc3\xa4 toimessa Carney heti jatkoi ep\xc3\xa4tavanomaisia rahapoliittisia elvytystoimia.\n_START_SECTION_\nVaikutus taantumiin\n_START_PARAGRAPH_\nProfessori Scott Sumnerin mukaan NBKT-tavoite pit\xc3\xa4\xc3\xa4 NBKT-muutosten vaihtelut v\xc3\xa4h\xc3\xa4isin\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 johtaa siihen, ett\xc3\xa4 palkat eiv\xc3\xa4t nouse liikaa hyvin\xc3\xa4 aikoina eik\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 tarvitse samalla tavalla laskea huonoina aikoina ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyden est\xc3\xa4miseksi. Koska palkat ovat j\xc3\xa4ykki\xc3\xa4 laskemaan, nykypolitiikka johtaa suurempaan ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myyteen. _NEWLINE_Sumner kirjoittaa, ett\xc3\xa4 NBKT:n suuri lasku on tyypillisesti kysynt\xc3\xa4vetoinen taantuma. Jos silloin inflaatio ei putoa niin paljon kuin luulisi, nimellisten tuntipalkkojen j\xc3\xa4ykkyys on usein syyn\xc3\xa4. Jos nekin laskevat paljon, taantuma voikin olla tarjontavetoinen, esimerkiksi korkeammat tuontihinnat. Tarjonta\xc5\xa1okkien aikana inflaation pit\xc3\xa4isikin nousta, koska muuten on yhtaikaa tarjonta- ja kysynt\xc3\xa4\xc5\xa1okit ja sit\xc3\xa4kin suurempi ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myys. _NEWLINE_Sumner my\xc3\xb6s kritisoi inflaatiok\xc3\xa4sitett\xc3\xa4: inflaatiosta on kilpailevia m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelmi\xc3\xa4. Koska tuotteet muuttuvat jatkuvasti [esimerkiksi samaan hintaan saa yh\xc3\xa4 parempia puhelimia ja tietokoneita], ei osata tarkkaan sanoa, mink\xc3\xa4 verran hintataso on muuttunut. Pit\xc3\xa4isik\xc3\xb6 m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4 utiliteetti ja mitata, vaatiiko sama utiliteetti yh\xc3\xa4 suuremman rahasumman? Nimellisen tavoitteen (NBKT) rahapolitiikan ei tarvitse tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 inflaatiota.\n_START_SECTION_\nSuomen Pankin analyysi\n_START_PARAGRAPH_\nNimellistulotavoite ei vaatisi tietoa siit\xc3\xa4, miten hinnat ovat yhteydess\xc3\xa4 kokonaistuotantoon tai millainen on tuotantokuilu. Simulointien mukaan se ei toimisi hyvin malliep\xc3\xa4varmuuden ja mittausvirheiden oloissa, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ongelma koskee kasvutavoitetta, ei ura- eli tasotavoitetta._NEWLINE_Kasvu olisi 2-3\xc2\xa0% ja toivottu inflaatio 2\xc2\xa0%, nimellistulon kasvutavoitteen pit\xc3\xa4isi olla 4-5\xc2\xa0% vuodessa. Sen vakauttaminen vakauttaisi my\xc3\xb6s valtioiden ja muiden toimijoiden lainanmaksukyky\xc3\xa4. Velkaongelmien haitallisuus voisi lievitty\xc3\xa4, joten velkakriisit luovat tilauksen nimellistulotavoitteelle._NEWLINE_Uratavoite lis\xc3\xa4\xc3\xa4 tulevaisuuden ennustettavuutta verrattuna siihen, ett\xc3\xa4 pyritt\xc3\xa4isiin vakauttamaan vain kunkin vuoden kasvuvauhti korjaamatta aiempien vuosien virheit\xc3\xa4._NEWLINE_Jotkut ep\xc3\xa4ilev\xc3\xa4t, ett\xc3\xa4 kansa ei ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4isi nimellisen ja reaalisen tuotannon eroa tai sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kansantulotilastot saadaan vasta viiveell\xc3\xa4._NEWLINE_Suomen Pankin analyysiss\xc3\xa4 "nimellistulo" tarkoittaa nimellist\xc3\xa4 bruttokansantuotetta.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n toteutus\n_START_PARAGRAPH_\nMarkkinamonetaristit kannattavat s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6pohjaista politiikkaa talouden vakauden lis\xc3\xa4\xc3\xa4miseksi. Heid\xc3\xa4n mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n harkinnanvarainen rahapolitiikka on ongelmallista. _NEWLINE_Markkinamonetaristien mukaan keskuspankin tulisi ilmaista selke\xc3\xa4sti NBKT-tavoitteensa ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 rahapolitiikan ty\xc3\xb6kaluja kunnes NBKT-futuurimarkkinat ennustavat tavoitteen mukaista NBKT-kasvua. Er\xc3\xa4iss\xc3\xa4 vaihtoehtoisissa ehdotuksissa keskuspankki vain mekaanisesti ostaisi ja myisi NBKT-futuureja rajattomasti tai rajoitetummin hinnalla, joka kasvaa tavoitevauhdilla.\n_START_SECTION_\nNimellinen BKT\n_START_PARAGRAPH_\nSumner korostaa, ett\xc3\xa4 tavoitteena pit\xc3\xa4isi olla tietty NBKT:n kasvu-ura, siis nyt periaatteessa palaaminen vuotta 2008 edelt\xc3\xa4neelle uralle. K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ehdottaa maltillisempaa linjaa: esimerkiksi kaksi vuotta 7\xc2\xa0%:n kasvua ja sitten pysyv\xc3\xa4sti 5\xc2\xa0%:n kasvu-uralla. Jos uralta poiketaan, on palattava vanhalle uralle eik\xc3\xa4 jatkettava uudella yht\xc3\xa4 jyrk\xc3\xa4ll\xc3\xa4 uralla. _NEWLINE_Markkinamonetaristien mukaan inflaatio kertoo menneest\xc3\xa4, ei nykyisest\xc3\xa4 rahapolitiikasta. Rahan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n mittarit taas ovat ep\xc3\xa4luotettavia kokonaiskysynn\xc3\xa4n mittareita siksi, ett\xc3\xa4 rahan kiertonopeus on hyvin vaihteleva. Sen sijaan nimellinen BKT huomioi sek\xc3\xa4 rahan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n eli kiertonopeuden eli mittaa Fisherin yht\xc3\xa4l\xc3\xb6n MV=PT (rahan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kertaa kiertonopeus = hintataso kertaa reaalinen BKT) oikeaa puolta suoraan._NEWLINE_Koska palkat eiv\xc3\xa4t jousta alasp\xc3\xa4in, huonoina aikoina ty\xc3\xb6llisyys joustaa: monen ty\xc3\xb6n arvo putoaa heid\xc3\xa4n palkkojaan alemmalle tasolle, mutta ay-liike ei anna laskea palkkoja. Jos keskuspankki asettaa nimellisen BKT:n kasvamaan vakiovauhdilla, t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ongelma v\xc3\xa4ltet\xc3\xa4\xc3\xa4n ja inflaatio sopeuttaa palkkatasoa ty\xc3\xb6llisyyden sijaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 reaalipalkan lasku ei est\xc3\xa4 maksamasta takaisin omassa valuutassa otettuja asuntolainoja, kun nimellistulot eiv\xc3\xa4t laske ja korko per\xc3\xa4ti laskee.\n_START_SECTION_\nLikviditeettiansa\n_START_PARAGRAPH_\nMarkkinamonetaristien mukaan likviditeettiansat voidaan v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4\xc3\xa4: keskuspankki voi aina lis\xc3\xa4t\xc3\xa4 inflaatiota tai jopa maksaa negatiivista korkoa pankin ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isille varannoille, ja keskuspankin avoin sitoutuminen NBKT-tavoitteeseen voi jo sin\xc3\xa4ns\xc3\xa4 est\xc3\xa4\xc3\xa4 deflaation.\n_START_SECTION_\nKuplat\n_START_PARAGRAPH_\nSumnerin mukaan pit\xc3\xa4isi tuottaa pysyv\xc3\xa4 kasvukausi. H\xc3\xa4n muistuttaa, ett\xc3\xa4 rahapolitiikan parantuessa kasvukaudet ovat pidentyneet, Australiassa kasvu jatkui juuri 17 vuotta yhteen menoon. _NEWLINE_Sumnerin mukaan keskuspankki ei voi vaikuttaa kupliin suoraan, vain BKT:n kautta. Esimerkiksi vuosina 1928-29 Yhdysvaltain keskuspankki Fed yritti monesti turhaan puhkaista osakekuplaa nostamalla korkoa kunnes se nosti korkoja niin paljon, ett\xc3\xa4 sai vedetty\xc3\xa4 talouden taantumaan. _NEWLINE_Vuosina 1936-37 Fed kiristi reservivaatimuksia hillit\xc3\xa4kseen raaka-ainehintakuplaa mutta onnistui vasta kun veti talouden uuteen taantumaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Fed on ymm\xc3\xa4rrett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti v\xc3\xa4ltellyt varallisuuskuplien hienos\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSuomalainen keskustelu\n_START_PARAGRAPH_\nTutkija Mikko S\xc3\xa4rel\xc3\xa4n mukaan EKP alkoi kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2011 kirist\xc3\xa4\xc3\xa4 rahapolitiikkaa arabikev\xc3\xa4\xc3\xa4n aiheuttaman \xc3\xb6ljyn hinnannousun vuoksi ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 pys\xc3\xa4ytti euroalueen kasvun ja levitti velkakriisin Italiaan ja Espanjaan.\n_START_SECTION_\nThe Economist\n_START_PARAGRAPH_\nThe Economist vaati joulukuussa 2012 poliitikkoja asettamaan selke\xc3\xa4mm\xc3\xa4n tavoitteen keskuspankeille. Lehden mukaan inflaatiota pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n laajalti riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 ohjenuorana talouden vakauden yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4miseen ja keskuspankeilta vaaditaan kriisien est\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Monen mielest\xc3\xa4 nimellisen BKT:n vakauttaminen olisi parempi tavoite, mutta lehden mukaan keskuspankkiirien ei pid\xc3\xa4 tehd\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6st\xc3\xa4 vaan poliitikkojen.\n_START_SECTION_\nMilton Friedman\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1997 Milton Friedman kutsui korkotasoharhaluuloksi k\xc3\xa4sityst\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 matala korkotaso kertoisi rahapolitiikan olevan l\xc3\xb6ys\xc3\xa4\xc3\xa4. Korkotaso on l\xc3\xb6ys\xc3\xa4\xc3\xa4 vain, jos se on alle neutraalin korkotason, joka esimerkiksi 1930-luvun USA:ssa ja 1990-luvun Japanissa oli matala. Neutraali korkotaso on se, jolla talous kulkee kohti kasvupotentiaalinsa toteuttamista olematta liian stimuloiva. _NEWLINE_Nimellistulojen vakaa kasvu oli Friedmanin mielest\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 rahapolitiikan tavoite, koska hintojen ja palkkojen hidas sopeutuminen muutoksiin aiheuttaa muuten vakavia ongelmia. Friedman my\xc3\xb6s kehui sit\xc3\xa4, kun 1990-luvulla Fed reagoi rahan kiertonopeuden nousuun hidastamalla raham\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kasvua ja arvosteli sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Japani antoi nimellistulojen kasvun romahtaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi Friedman olisi Beckworthin ja Rugerin mukaan j\xc3\xa4rkyttynyt siit\xc3\xa4, miten Fed antoi vuoden 2008 lopulta alkaen nimellistulon (NBKT) pudota nopeimmin suuren laman j\xc3\xa4lkeen ja ett\xc3\xa4 rahapolitiikka jatkuu samanlaisena. _NEWLINE_Helikopteri-Ben Bernanke sai liikanimens\xc3\xa4 Milton Friedmanin kuuluisasta deflaationvastaisesta "helikopteripudotus"-ajatuksesta. Beckworthin ja Rugerin mukaan Friedman ei todellakaan sanoisi, ett\xc3\xa4 Fedilt\xc3\xa4 ovat nyt matalien korkojen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 keinot loppuneet, vaan Friedman muistuttaisi, miten jopa 1930-luvun alkupuolen paljon vaikeammassa tilanteessa rahapolitiikalla saatiin aikaan uusi nousu.\n_START_SECTION_\nDavid Glasner\n_START_PARAGRAPH_\nRahapolitiikkaan erikoistuneen David Glasnerin mukaan Paul Krugman k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 markkinamonetarismista nimityst\xc3\xa4 "kvasimonetarismi". Glasner ei pid\xc3\xa4 nimityksest\xc3\xa4 markkinamonetarismi, koska h\xc3\xa4n ei halua leimautua Milton Friedmanin seuraajaksi.'