b'\n_START_ARTICLE_\nNerkoonj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pituus on 8,4 kilometri\xc3\xa4, leveys 4,6 kilometri\xc3\xa4 ja sen pinta-ala on 15,3\xc2\xa0km\xc2\xb2. Se sijaitsee nelj\xc3\xa4 kilometri\xc3\xa4 Kihni\xc3\xb6n kirkolta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Nerkooj\xc3\xa4rven valuma-alueen pinta-aja on 162\xc2\xa0km\xc2\xb2 ja siihen laskee useampi j\xc3\xa4rvi tai lampi. Valuma-alueen j\xc3\xa4rvisyys on 12%. Id\xc3\xa4st\xc3\xa4 siihen laskee 600 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Niskosjoki, joka on Niskoslammen, Launoslammen ja Aittoluoman valuma-alueen yhteinen laskujoki. J\xc3\xa4rveen laskee etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 Haukkalampi ja J\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rvi omia laskuojia my\xc3\xb6ten. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 l\xc3\xa4helle laskee Hein\xc3\xa4maanlammen, V\xc3\xa4h\xc3\xa4 Korpij\xc3\xa4rven, Iso Korpij\xc3\xa4rven, Jouttij\xc3\xa4rven, V\xc3\xa4h\xc3\xa4 Jouttij\xc3\xa4rven, Aureen Korpij\xc3\xa4rven, Pikku Luppolammen ja Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4lammen vedet M\xc3\xa4ntysenluomaa pitkin. Etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n laskeva Hirvijoki on Hirvij\xc3\xa4rven, V\xc3\xa4h\xc3\xa4 Hirvij\xc3\xa4rven, Iso Luppolammen ja Kirjaslammen laskujoki. Pohjoisesta laskee viel\xc3\xa4 pieni Pikku Palolampi Nerkoonj\xc3\xa4rven Pohjanlahteen. Kylm\xc3\xa4lahden luusuasta l\xc3\xa4htee nelj\xc3\xa4 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 Nerkoonj\xc3\xa4rven oma laskujoki Myllyjoki, joka laskee Tarsianj\xc3\xa4rven ja Syv\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kautta Kankarinj\xc3\xa4rveen._NEWLINE_J\xc3\xa4rven yleisilme on pitkien niemien ja pitkien lahtien j\xc3\xa4rvi. Siit\xc3\xa4 on helposti osoitettavissa seitsem\xc3\xa4n j\xc3\xa4rven selk\xc3\xa4\xc3\xa4 rikkovaa nieme\xc3\xa4. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 ovat K\xc3\xa4rkiniemi, Paloniemi, Helaanniemi, Kivel\xc3\xa4nniemi, Huutoniemi, Korpi- ja Jataniemi sek\xc3\xa4 Soininper\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Ruuhiniemi. My\xc3\xb6s saaret rikkovat sel\xc3\xa4n yhten\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4, vaikka saaria onkin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Lounaisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ovat Kotasaari, Pikkusaari ja Tirrat, keskell\xc3\xa4 ovat Palosaari, Pienet Selk\xc3\xa4saaret, Iso Selk\xc3\xa4saari ja Selk\xc3\xa4kari, sek\xc3\xa4 koillisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ovat viel\xc3\xa4 Kivel\xc3\xa4nkarit, Vehkasaari, Rinkulakari, V\xc3\xa4likari ja Kovasensaari. Suojaisia lahtia muodostuu Viinam\xc3\xa4enlahdesta, Rasinlahdesta, Haukilahdesta, Pohjanlahdesta, Myllysel\xc3\xa4n ja Sammallahdesta, sek\xc3\xa4 lounaisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 Siltalahdesta._NEWLINE_J\xc3\xa4rven keskisyvyys on 3,7 metri\xc3\xa4 ja monet lahdenpohjukat ovat alle metrin syvyisi\xc3\xa4. Palosaaren it\xc3\xa4puolelta l\xc3\xb6ytyy kuuden metrin syv\xc3\xa4nne, Pohjanladesta ja Helaanniemen edustalta yli 10 metrin syv\xc3\xa4nteet. Sel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 laaja yli kuuden metrin syv\xc3\xa4nvedenalue. Sammallahti on alle kaksi metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4, mutta yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en puoli metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4n salmen erottamassa Kylm\xc3\xa4lahdessa on noin kuusi metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven syvin kohta sijaitsee Helaanniemen edustalla, miss\xc3\xa4 on 16 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Rantaviiva on 67 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, mihin sis\xc3\xa4ltyy my\xc3\xb6s saarien rantaviivat. Rannalle ulottuvia peltoja on suhteellisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Niit\xc3\xa4 on K\xc3\xa4rkikulmalla, Rasinkyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja Niskoksessa. Maatiloja on muutamia, mutta vapaa-ajan asuntoja runsaasti. Useimmat asuntojen tontit on lohkaistu vesij\xc3\xa4tt\xc3\xb6maasta, jota syntyi j\xc3\xa4rvenlaskun yhteydess\xc3\xa4 1940-luvulla. Kihni\xc3\xb6n keskustasta l\xc3\xa4htevi\xc3\xa4 valtatiet\xc3\xa4 23 ja yhdystiet\xc3\xa4 3350 sek\xc3\xa4 niilt\xc3\xa4 haarautuvia yhdysteit\xc3\xa4 13359 ja 13361 pitkin voi helposti kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 koko j\xc3\xa4rven melko l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 rantaa.\n_START_SECTION_\nVedenpinnankorkeus\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyn lupaehdoissa m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeudeksi 142,60 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella (N\xe2\x82\x86\xe2\x82\x80+mpy). K\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 pinnankorkeus on ollut vaihdellut t\xc3\xa4t\xc3\xa4 arvoa alempana v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 142,50\xe2\x80\x93142,55 mpy. Etenkin kes\xc3\xa4kuukausina vedenpinta alenee keskiarvosta huomattavasti (NW = 142,25 mpy) madaltaen rantoja, jolloin kasvillisuusrajat siirtyv\xc3\xa4t syvemm\xc3\xa4lle. Samalla my\xc3\xb6s veden laatu heikentyy. Haittojen vuoksi on 1980-luvulta saakka tehty useita aloitteita vedenpinnan nostamiseksi.\n_START_SECTION_\nVedenlaatu\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven vesi on hapahkoa, runsashumuksista ja v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n ruskeaa. Happamuusaste (pH) on 6,5. Humusta saapuu j\xc3\xa4rveen Hirvijoen, M\xc3\xa4ntysenluoman, Majaluoman, Launosluoman ja Aitoluoman kautta. Kes\xc3\xa4kuukaisina veden fosforipitoisuus nousee 22 \xce\xbcg/l (mikrogrammaa litrassa) ja typpipitoisuus  590 \xce\xbcg/l. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 ravinnem\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t yhdess\xc3\xa4 veden l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilakerrostuneisuuden kanssa aiheuttaa syv\xc3\xa4nteiss\xc3\xa4 happikatoa syksyn alussa ja talven lopulla. Veden k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kelpoisuuslauokitus on kuitenkin hyv\xc3\xa4._NEWLINE_Turvetuotannosta valuvien vesien humus kulkeutuu laskeutuksesta huolimatta laskuojiin ja sit\xc3\xa4 kautta j\xc3\xa4rveen. Nerkoonj\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on havaittu sedimentaation lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymist\xc3\xa4 niin, ett\xc3\xa4 ruoppauksiin on katsottu olevan tarvetta. Ruoppausta tullaan tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n Viinam\xc3\xa4enlahdessa, johon laskee Niskosjoki.\n_START_SECTION_\nKalaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nNerkoonj\xc3\xa4rvi on kalaisuudeltaan tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvi, jonka kuhaistutukset ovat her\xc3\xa4tt\xc3\xa4neet vapaa-ajankalastajien huomiota. J\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 on kalastettu kuhaa ja muikkua myyntiin asti. Monena vuonna tehdyiss\xc3\xa4 istutuksissa on j\xc3\xa4rveen laskettu my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rvitaimenta, kirjolohta ja siikaa. Muita j\xc3\xa4rven kalalajeja ovat vuoden 2015 kalastotutkimuksen mukaan hauki, ahven, kiiski, s\xc3\xa4rki, lahna, sulkava, made ja kuore.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nMyllyjoen aikaisempi nimi oli "Nerkoonjoki". Vanhasta 1800-luvun Parkanon ja Kihni\xc3\xb6n pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkartasta voi poimia l\xc3\xa4hihistoriaan liittyvi\xc3\xa4 havaintoja. L\xc3\xa4nsirantojen taloja olivat tuolloin Vaivionlahti, Lahdentausta, K\xc3\xa4rkel\xc3\xa4, Viikeri ja Kirvesniemi. Etel\xc3\xa4rannalla sijaitsi Soisenlahti ja Korpiniemi. J\xc3\xa4rven it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsivat Hietanen, Jokela ja Viinam\xc3\xa4ki ja pohjoisessa oli lis\xc3\xa4ksi Kovanen._NEWLINE_Vuonna 1902 Malakias Soini ja h\xc3\xa4nen yhteisty\xc3\xb6kumppaninsa hakivat lupaa saada laskea Nerkoonj\xc3\xa4rven vedenpintaa. Asiassa ei kuitenkaan edetty, ennen kuin vuonna 1928, kun Nerkoonj\xc3\xa4rven veden laskemisyhti\xc3\xb6 haki j\xc3\xa4rvenlaskulle lupaa. Nyt lupa saatiin samana vuonna. J\xc3\xa4rven vedenpintaa laskettiin 1930\xe2\x80\x931940-lukujen vaihteessa. J\xc3\xa4rven luvanmukainen vedenpinnankorkeus 142,60 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella (mpy) perustuu vuoden 1937 suunnitelmaan ja vuoden 1938 Vesist\xc3\xb6toimikunnan antamaan p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen. Vedenpinnan korkeutta laskettiin silloin noin 70\xe2\x80\x9380 senttimetri\xc3\xa4. Rantaviiva on siirtynyt alavilla paikoilla 40\xe2\x80\x9350 metri\xc3\xa4 ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 on havaittavissa esimerkiksi joidenkin vapaa-ajan rakennusten tonttien sijoittelussa._NEWLINE_J\xc3\xa4rvenlaskun seurauksia voi havaita vanhoista pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkartoista. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t saaret maatuivat rantaan kiinni. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 olivat lounaisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Lahdenper\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Mertasaari, Paloniemess\xc3\xa4 Kortseslahden niemi, Rasinkyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Haikonsaari ja Helaanniemell\xc3\xa4 Helaansaari. Olemassa olleet saaret kasvoivat hieman. N\xc3\xa4in k\xc3\xa4vi Isolle Selk\xc3\xa4saarelle, Palosaarelle, joka yhdistyi viereisen luodon kanssa ja Kotasaari, joka pinta-ala moninkertaistui. Sen etel\xc3\xa4puolella oleva Pikkusaari on j\xc3\xa4rvenlaskun synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4.'