b'\n_START_ARTICLE_\nKoskenkorva (Ilmajoki)\n_START_SECTION_\nPalvelut\n_START_PARAGRAPH_\nKoskenkorvalla on kaksi peruskoulun alakoulua, Koskenkorvan ja V\xc3\xa4stil\xc3\xa4n koulut. _NEWLINE_Koskenkorvalta l\xc3\xb6ytyy p\xc3\xa4iv\xc3\xa4koti, neuvola, apteekki, grilli, pizzeria, matkahuolto, useita parturi-kampaamoja, Seon huoltamo, jossa on Scanburger -pikaravintola sek\xc3\xa4 ABC-ketjun automaattiasema, joka on samassa pihassa kuin S-Market Koskenkorva. Kirjastoauto kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 Koskenkorvalla muutamana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 viikossa._NEWLINE_Koskenkorvalla on oma paloasema, jossa toimii Koskenkorvan VPK Ry -niminen vapaapalokunta._NEWLINE_Koskenkorvalla Kyr\xc3\xb6njoen rannan tuntumassa sijaitsee Koskenkorvan seurakuntatalo, jossa pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n seurakunnan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kerhoja ja satunnaisesti my\xc3\xb6s muita tilaisuuksia. Rakennus on rakennettu vuonna 1953 ja sen on suunnitellut arkkitehti Mikael Nordensvan._NEWLINE_Liikuntapaikkoja kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ovat muun muassa Koskenkorvan urheilutalo, jossa on my\xc3\xb6s kuntosali, sek\xc3\xa4 sen l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 olevat urheilukentt\xc3\xa4 ja Koskenkorvan pes\xc3\xa4pallostadion. Koskenkorvalta l\xc3\xb6ytyy lis\xc3\xa4ksi ulkourheilureitit muun muassa Santavuoren alueelta. Peruskoulun ala-asteiden pihassa on talvisin ulkoj\xc3\xa4\xc3\xa4, jossa voi k\xc3\xa4yd\xc3\xa4 luistelemassa ja pelaamassa j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkoa._NEWLINE_Koskenkorvalla on my\xc3\xb6s oma uimaranta: Konnanmonttu._NEWLINE_Koskenkorvan matkailijoita kiinnostaviin yrityksiin kuuluvat tilausravintola Koskenkorvan Trahteerin yhteydess\xc3\xa4 toimiva Koskenkorva-museo, yhdysvaltalaisia tuotteita myyv\xc3\xa4 Jari M\xc3\xa4ki Oy, sek\xc3\xa4 Lasiateljee Minna Tuohisto-Kokko.\n_START_SECTION_\nLiikenneyhteydet\n_START_PARAGRAPH_\nKoskenkorvan kautta kulkevat yleiset tiet eri ilmansuuntiin:_NEWLINE_  Jalasj\xc3\xa4rvi, Parkano, Tampere, Helsinki (kaakkoon)_NEWLINE_  Laihia, Vaasa (luoteeseen)_NEWLINE_  Ilmajoki, Sein\xc3\xa4joki (koilliseen)_NEWLINE_  Kurikka, Kauhajoki, Kaskinen (lounaaseen)_NEWLINE_  Ilmajoki (koilliseen)_NEWLINE_  Jurva (l\xc3\xa4nteen)_NEWLINE_  Kurikka (lounaaseen)_NEWLINE_Sein\xc3\xa4joen rautatieasemalle on matkaa 26 kilometri\xc3\xa4. Sein\xc3\xa4joen lentoasemalle Ilmajoen Rengonharjulla on matkaa 23 kilometri\xc3\xa4 ja Vaasan lentoasemalle 61 kilometri\xc3\xa4._NEWLINE_Yhten\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 joulukuussa on jo vuosia ollut mahdollista matkustaa h\xc3\xb6yryveturilla Koskenkorvalta Sein\xc3\xa4joelle ja takaisin. Matkaan voi nousta Koskenkorvan rautatieasemalta.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nKoskenkorvan l\xc3\xa4pi kulkeva Kyr\xc3\xb6njoki oli ennen rapu- ja lohijoki. Joen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 on paikalle tullut asutusta jo 4200\xe2\x80\x93200 eaa., mist\xc3\xa4 todistavat vuonna 1898 Piirtolasta esiin kaivetut kampakeraamisen ajan muinaisl\xc3\xb6yd\xc3\xb6t. Koskenkorvan Honkalanm\xc3\xa4ess\xc3\xa4 on kivikautinen asuinpaikka, josta on l\xc3\xb6ydetty toistakymment\xc3\xa4 py\xc3\xb6re\xc3\xa4\xc3\xa4 kiviliett\xc3\xa4, vasarakirveen palasia, pienoistalttoja, hiottujen kiviesineiden palasia, pienoisreik\xc3\xa4kivi\xc3\xa4, pii- ja kvartsiesineit\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 saviastianpalasia kampa- ja nuorakeraamisen kulttuurin ajalta. Pohjanlahden rantaviiva kulki tuolloin Teuvan, Ilmajoen ja Lapuan kautta, ja Kyr\xc3\xb6njoki laski mereen Koskenkorvan kohdalla. Viljavat jokirannat lienev\xc3\xa4t houkutelleet viljelij\xc3\xb6it\xc3\xa4 jo varhain. Pohjanmaan tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n ennen viljelyaikaa olleen h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isten mets\xc3\xa4stys- ja kalastusaluetta. Kansantarinan mukaan Ilmajoen ensimm\xc3\xa4isen talon olisikin Santavuoren liepeille perustanut Kihni\xc3\xb6st\xc3\xa4 tullut paimenpoika. Paikka lienee saanut nimens\xc3\xa4 koskesta, sill\xc3\xa4 my\xc3\xb6s korva on tunnettu nimitys koskelle. Toisaalta paikallisessa murteessa \xe2\x80\x9dkorvalla\xe2\x80\x9d olo tarkoittaa vieress\xc3\xa4 tai \xc3\xa4\xc3\xa4rell\xc3\xa4 olemista.\n_START_SECTION_\nNuijasodasta 1700-luvulle\n_START_PARAGRAPH_\nKoskenkorva kuuluu hallinnollisesti Ilmajoen Kokkolan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa vuonna 1570 mainitaan olleen seitsem\xc3\xa4n talollista, 48 nokkaa (henkil\xc3\xb6\xc3\xa4), 35 lehm\xc3\xa4\xc3\xa4 ja 179 panninmaata peltoa. Ankarasta ja mielivaltaisesta verotuksesta johtunut talonpoikien kapina, nuijasota, l\xc3\xb6ysi johtajansa Kokkolan kyl\xc3\xa4n Jaakko Ilkasta, mutta nuijamiehet k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t lopullisen tappion Klaus Flemingin huoveille Santavuoren taistelussa 1597. Jaakko Ilkka oli mestattu jo muutamaa viikkoa aiemmin, ja taistelua johti liminkalainen Hannu Krankka._NEWLINE_Nuijasodan j\xc3\xa4lkeen 1599 Kokkolan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ilmoitettiin olevan jo 19 talollista, mutta vain 36 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Seuraavan vuosisadan aikana talojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 Kokkolan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 v\xc3\xa4heni sotien ja kovan verotuksen vuoksi, ja oli pienimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n 13 vuonna 1671. Vuodesta 1700 alkaen k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n asiakirjoissa is\xc3\xa4ntien etunimien ja is\xc3\xa4nnimien ohella my\xc3\xb6s talojen nimi\xc3\xa4, joista muodostuivat yh\xc3\xa4 k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olevat sukunimet. Vuoden 1704 veroluettelossa mainitaan Kokkolan kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 seuraavat talot, joissa on jo monia nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin tuttuja nimi\xc3\xa4. Valtion omistamia kruununtaloja olivat Havuinen, Raskula, Ilkka ja Hy\xc3\xb6v\xc3\xa4lti; verotaloja olivat Koskenkorva, V\xc3\xa4sti, Ylitaloinen, Alataloinen, Posso, Kokko, Seppikokko, Yrj\xc3\xa4n\xc3\xa4kokko, Pietil\xc3\xa4, Suomu ja Ilom\xc3\xa4ki.\n_START_SECTION_\nTervanpoltosta teollisuuden aikaan\n_START_PARAGRAPH_\nMaatalous oli jo 1500-luvulta asti alueen t\xc3\xa4rkein elinkeino. Siit\xc3\xa4 saatiin lis\xc3\xa4oppia Kustaa Vaasan perustamassa Korsholman kuninkaankartanossa, jonne Ilmajoen miestenkin oli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tekem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kolme ty\xc3\xb6p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 vuodessa. Kalastus alkoi elinkeinona v\xc3\xa4het\xc3\xa4 ilmeisesti liikakalastuksen vuoksi, mutta 1600-luvulla uutena ansaintakeinona, Kokkolan kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maatalouttakin tuottavampana, tuli mukaan tervanpoltto. Tervan markkinahinta alkoi 1800-luvun alussa kuitenkin laskea, mutta toisaalta veistettyjen hirsien sijasta sahatun rakennuspuutavaran menekki alkoi vuosisadan puolenv\xc3\xa4lin j\xc3\xa4lkeen lis\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4. Ilmajoelle perustettiin ensimm\xc3\xa4inen saha 1862, ja Koskenkorvan Saha-Osakeyhti\xc3\xb6 tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n perustetun 1918 Koskenkorvan tilan omistaneen J. Kuhnan maille. Vuonna 1936 sahan osti talousneuvos Arvo Sihto, ja sahan toiminta jatkui aina vuoteen 1981 saakka.\n_START_SECTION_\nSuomalaisen osuustoiminnan synnyinpaikka\n_START_PARAGRAPH_\nKoskenkorvan ensimm\xc3\xa4inen teollinen tuotantolaitos lienee ollut Pukarankosken kohtaan noin vuoden 1788 paikkeilla rakennettu mylly. Meijeri perustettiin kosken alapuolelle 1898, mutta siirrettiin sittemmin kosken yl\xc3\xa4puolelle nykyiseen paikkaansa. Pukaran Osuusmeijeri muuttui Yl\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n Osuusmeijeriksi 1905, ja sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Suomen vanhimpana osuustoiminnallisena meijerin\xc3\xa4. Suomen ensimm\xc3\xa4inen osuustoiminnallinen rahoituslaitos Yl\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4n Osuuskassa perustettiin Koskenkorvalle lokakuussa 1902. Koskenkorvaa ja l\xc3\xa4hiseutua voidaan siis pit\xc3\xa4\xc3\xa4 suomalaisen osuustoiminnan kehtona, koskapa maan ensimm\xc3\xa4inen osuuskauppa perustettiin kymmenen kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Ilmajoen Nopankyl\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1898._NEWLINE_Kun Suupohjan rataa alettiin rakentaa savisten pohjalaispeltojen l\xc3\xa4pi 1910, Koskenkorvan soraharjuista alettiin kaivaa soraa ratapohjaa varten. Ty\xc3\xb6n tehostamiseksi Koskenkorvalle saatiin Suomen ensimm\xc3\xa4inen kaivinkone, h\xc3\xb6yryk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6inen Bucyrus C70, jollaisia kerrottiin k\xc3\xa4ytetyn samoihin aikoihin Panaman kanavan kaivamisessa._NEWLINE_Saveakin Koskenkorvalla riitti. Koskenkorvan tiilitehdas perustettiin nykyisin uimapaikkana tunnetun savilammen Konnanmontun \xc3\xa4\xc3\xa4relle noin 1920, ja se lopetti toimintansa 1970. Oy Alkoholiliike Ab:n polttimo, nykyisen Altian viinatehtaan ensimm\xc3\xa4inen vaihe, rakennettiin vuosina 1939\xe2\x80\x931941 mutta otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vasta sotien j\xc3\xa4lkeen.\n_START_SECTION_\nHaave omasta kunnasta\n_START_PARAGRAPH_\nSotavuosien j\xc3\xa4lkeiset j\xc3\xa4lleenrakennuksen vuosikymmenet olivat Koskenkorvalla taloudellisesti niin toimeliaita, ett\xc3\xa4 taajama k\xc3\xa4rsi ajoittain ty\xc3\xb6voimapulasta. Viinatehdas laajeni, saha py\xc3\xb6ri kolmessa vuorossa, tiilitehtaan tuotteilla oli menekki\xc3\xa4, samoin betoniin tarvittavalla hiekalla, mink\xc3\xa4 ansiosta taajaman ainoat m\xc3\xa4et muuttuivat hyv\xc3\xa4\xc3\xa4 vauhtia valtaviksi sorakuopiksi. Santavuori s\xc3\xa4\xc3\xa4styi, koska se nimest\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta on enimm\xc3\xa4kseen kalliota._NEWLINE_Koskenkorvalaiset alkoivat 1963 puuhata itsen\xc3\xa4istymist\xc3\xa4 Ilmajoesta omaksi Santavuoren kunnakseen, johon olisi otettu mukaan my\xc3\xb6s l\xc3\xa4heinen Kurikan Panttilankyl\xc3\xa4. Hanke l\xc3\xa4hti liikkeelle tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myydest\xc3\xa4 Ilmajoen kuntap\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4jiin. Valtaosa kunnan ty\xc3\xb6paikoista sijaitsi Koskenkorvalla, joka kerrytti kunna verotuloista 40 prosenttia. Monia kaivattuja kunnallisia palveluja, kuten l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin vastaanottoa, ei Koskenkorvalle kuitenkaan saatu. Koskenkorva oli ehdolla my\xc3\xb6s keuhkotautiparantolan paikaksi, mutta Ilmajoen kuntap\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4jien vastustuksen vuoksi parantola p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin rakentaa H\xc3\xa4rm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Omaa kuntaa tai edes l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri\xc3\xa4 ei saatu, vaan konkreettisimmaksi muistoksi kuntahankkeesta j\xc3\xa4i vuoden verran viikoittain ilmestynyt Santavuori-lehti, jota p\xc3\xa4\xc3\xa4toimitti kirjailija Lauri Pakkala._NEWLINE_Koskenkorvan naisia ty\xc3\xb6llisti 1950\xe2\x80\x931960-luvuilla V\xc3\xa4lim\xc3\xa4ki Oy:n villakehr\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xb6 ja kutomo. 1960-luvun loppupuolella sen vienti Neuvostoliittoon kuitenkin tyrehtyi, ja yritys asetettiin konkurssiin 1968. Vapautuneisiin tiloihin saatiin kuitenkin pian Suomen Trikoon ompelimo, josta tuli vuoteen 1978 menness\xc3\xa4 Ilmajoen suurin ty\xc3\xb6nantaja. Muun suomalaisen valmisvaateteollisuuden tapaan tehtaan tuotanto kuitenkin alkoi v\xc3\xa4het\xc3\xa4, ja tehdas suljettiin 1992. Koskenkorvan tuolloin menestyneisiin, mutta sittemmin hiipuneisiin teollisuusyrityksiin kuuluivat Valmislakki Oy, Betonivalmiste Oy, Lahti-R\xc3\xb6ysk\xc3\xb6n ja Purokalusteen huonekalutehtaat sek\xc3\xa4 py\xc3\xb6r\xc3\xa4tuoleja ja invalidimopedeja valmistanut Erkkola Ky. Vuosina 1980\xe2\x80\x931986 Koskenkorvalla toimi Riihim\xc3\xa4elt\xc3\xa4 tulleiden lasinpuhaltajien Lasipaja, yhti\xc3\xb6nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Ilmajoen Lasi Oy.\n_START_SECTION_\nPalvelut alkavat v\xc3\xa4het\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen 1990-luvun alun lama kohteli kovalla k\xc3\xa4dell\xc3\xa4 pankkeja, ja maaseudunkin pankkikonttoreita alettiin karsia. Vuonna 1938 perustettu Ilmajoen S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankin konttori meni vuoden 1993 uudelleenj\xc3\xa4rjestelyiss\xc3\xa4 Osuuspankille, joka sittemmin on lopettanut konttorinsa Koskenkorvalta. Suomen ensimm\xc3\xa4isen osuuspankin perustajakyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 pankkiautomaatti, jota Etel\xc3\xa4-Pohjanmaan Osuuspankki sanoo yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tappiolla, nykyisin sit\xc3\xa4 yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Jari M\xc3\xa4ki Oy. Kyl\xc3\xa4n oman sivukirjaston on korvannut kolmesti viikossa kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4 kirjastoauto.\n_START_SECTION_\nNykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4 ja tulevaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2011 satavuotisjuhliaan viett\xc3\xa4neell\xc3\xa4 Koskenkorvalla on perustettu kyl\xc3\xa4hanke innostamaan kaikki mukaan kyl\xc3\xa4n kehitt\xc3\xa4miseen. Neuvola avattiin kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n tauon j\xc3\xa4lkeen uudelleen, viinatehtaan kupeessa toimiva A-Rehu Oy rakensi uuden siipikarjanrehutehtaan, ja Santavuoren alueelle on rakennettu tuulivoimapuisto._NEWLINE_Altian Koskenkorvalla ja l\xc3\xa4hialueilla kuvatut mainosvideot, ovat nostaneet Koskenkorvan ja sen mukaan nimetyn viinan tunnettavuutta maailmalla.\n_START_SECTION_\nKoskenkorva kirjallisuudessa ja elokuvassa\n_START_PARAGRAPH_\nJaska Filppulan romaani Me ei oltu valtaosaa (Like 2009) sijoittuu tekij\xc3\xa4n nuoruudenmaisemiin Koskenkorvan sahan ja viinatehtaan liepeill\xc3\xa4. Jukka Vieno k\xc3\xa4sittelee laajassa runokokoelmassaan Stockan kulma (WSOY 2010) nykyisen asuinpaikkansa Helsingin ohella my\xc3\xb6s lapsuuden kyl\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4, etenkin sivulta 289 alkavassa jaksossa "61330 Koskenkorva". Ilmajoella varttuneet kirjailija Katri Tapola ja kuvittaja Virpi Talvitie k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t aiheena Koskenkorvaa ainakin lastenkirjassa Konnanmontulle hyv\xc3\xa4 kyyti (Tammi 2003). Martti Koskenkorva on julkaissut omakustanteina faktaa ja fiktiota sekoittavat j\xc3\xa4nnitysromaanit Salattu perint\xc3\xb6 (2010) ja Valmistettu Koskenkorvalla (2011)._NEWLINE_Vuonna 1991 ohjasi Tuija Murtovaara 55-minuuttisen nuorisoelokuvan Koskenkorva Cowboys, jossa paikallisten nuorten lis\xc3\xa4ksi esiintyi Samuli Edelmann. Elokuvan VHS -versio on lainattavissa Ilmajoen p\xc3\xa4\xc3\xa4kirjastosta.'