b'\n_START_ARTICLE_\nRikalan Linnam\xc3\xa4ki\n_START_SECTION_\nLinnam\xc3\xa4ki\n_START_PARAGRAPH_\nLinnam\xc3\xa4ki sijaitsee Halikon kirkosta 1,5 kilometri\xc3\xa4 lounaaseen, 1,0 kilometri\xc3\xa4 Halikonjoesta l\xc3\xa4nteen ja Viurilanlahdesta 1,4 kilometri\xc3\xa4 pohjoiseen. Se kohoaa tasaiselta peltoaukealta jylh\xc3\xa4n\xc3\xa4 m\xc3\xa4ken\xc3\xa4, joka kohoaa siit\xc3\xa4 40 metri\xc3\xa4 korkammalle. M\xc3\xa4en rinteet ovat melko jyrk\xc3\xa4t lukuun ottamatta sen lounais- ja etel\xc3\xa4rinteit\xc3\xa4. Vuoren kallioista lakia kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 koillisessa, pohjoisessa ja luoteessa yhten\xc3\xa4inen jyrk\xc3\xa4nne. Linnam\xc3\xa4en lakialueen lounais- ja kaakkoisrinteit\xc3\xa4 kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 180 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 kivivalli, joka on mahdollisesti puisen paaluvarustuksen j\xc3\xa4\xc3\xa4nne. Vallialueen sis\xc3\xa4puolella on tutkimuksien mukaan ollut sen vilkkaimmin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ollut alue. Sielt\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy kultturikerrostumia, joita aiotaan tutkia arkeologisesti.\n_START_SECTION_\nTutkimuksia\n_START_PARAGRAPH_\nLinnam\xc3\xa4ell\xc3\xa4 on suoritettu arkeologinen kaivaus vuonna 2002 (Henrik Asplund). Kohdetta on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1891 (Hjalmar Appelgren), 1955 (Anna-Kerttu Koskimies), 1955 (Jouko Voionmaa), Matti Huurre ja 2001 (Henrik Asplund).\n_START_SECTION_\nAjoituksia\n_START_PARAGRAPH_\nLinnam\xc3\xa4en maaper\xc3\xa4st\xc3\xa4 tehtiin vuonna 2001 fostaattikartoitus, ja vuonna 2002 Turun yliopiston arkeologian laitos teki pienen koekaivauksen, jolla selvitettiin kerrostumia ja l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 m\xc3\xa4en laella. Niiden tuloksien perusteella paikalla on ollut toimintaa jo varhaismetallikaudella. Radiohiiliajoitusten mukaan paikalla on ollut toimintaa my\xc3\xb6s merovingiajalla. Kivivallista on l\xc3\xb6ydetty rautakauden keramiikkaa.\n_START_SECTION_\nArkeofyyttej\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka kasvillisuustutkimuksia ei ole suoritettu, tunnetaan rinteilt\xc3\xa4 ja linnan alueelta ainakin seuraavia arkeofyyttisi\xc3\xa4 kasvilajeja: ahdekaura (Avenula pratensis), sikoangervo, litte\xc3\xa4nurmikka, m\xc3\xa4kivirvil\xc3\xa4, m\xc3\xa4kikuisma, p\xc3\xb6lkkyruoho, j\xc3\xa4n\xc3\xb6napila, keto-orvokki, m\xc3\xa4kitervakko ja isomaksaruoho.\n_START_SECTION_\nHoitaminen ja opastus\n_START_PARAGRAPH_\nM\xc3\xa4en etel\xc3\xa4puolelta ohittaa seututie 110, josta haarautuu pohjoiseen m\xc3\xa4en l\xc3\xa4nsipuolelta seututie 224._NEWLINE_Linnam\xc3\xa4en hoitoalue rajautuu maanomistusolosuhteista johtuen etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 entisen Halikon kunnan omistamalle alueelle linnavuoren pohjoispuolella. My\xc3\xb6s Linnavuoren laelle it\xc3\xa4ist\xc3\xa4 rinnett\xc3\xa4 my\xc3\xb6ten nousevaa ja puupaaluin merkitty\xc3\xa4 polkua pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n kunnossa. Polku ei sovellu liikuntarajoitteisille. Polun juurella sijaitsee Halikon kunnan pystytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 opastaulu._NEWLINE_Museovirasto on m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyt Halikon kirkonseudun, johon Halikon kirkon ohella kuuluu my\xc3\xb6s Rikalan muinaislinna, yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4vist\xc3\xa4 rakennetuista kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ist\xc3\xa4.'