b'\n_START_ARTICLE_\nPumit\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPumeja pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n historiallisten qiangien j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isin\xc3\xa4, jotka muuttivat tiibetin yl\xc3\xa4ng\xc3\xb6lt\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n 600-luvulta l\xc3\xa4htien. Song-dynastian aikana pumit ja muut tiibetil\xc3\xa4isten ja kiinalaisten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 asuneet kansat tunnettiin nimell\xc3\xa4 xifan. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kansat yhdistiv\xc3\xa4t paimentolaisuutta ja maanviljely\xc3\xa4, ottaen voimakkaita vaikutteita tiibetil\xc3\xa4isilt\xc3\xa4 naapureiltaan. Mongolien Kublai-kaanin hy\xc3\xb6k\xc3\xa4tess\xc3\xa4 Yunnanissa sijainnutta Dalin kuningaskuntaa vastaan monet pumit palvelivat h\xc3\xa4nen armeijassaan ja asettuivat t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kautta Yunnaniin. Tullen alueelle verrattain my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n he asettuivat asumaan korkealle vuoristoseudulle pieniin kyliin muiden etnisten ryhmien, kuten naxien, baiden ja mosojen alueille. Alueita hallitsi useimmiten tusi eli paikallinen heimop\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6, jonka asetti virkaansa Kiinan hovi. Joillakin alueilla tuseina toimi pumeja. Sichuanin Mulissa muodostui 1600-luvulla pieni autonominen lamalainen kuningaskunta, jonka tusi oli my\xc3\xb6s paikallisen buddhalaisen luostarin p\xc3\xa4\xc3\xa4lama. Pumeista k\xc3\xa4ytettiin termi\xc3\xa4 xifan aina kommunistien valtaantuloon saakka vuonna 1949. Tuolloin aloitettiin etnisten ryhmien kartoitus, jolloin Yunnanin "xifanit" m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin pumeiksi, mutta suurin osa Sichuanin puolella asuneista xifaneista m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiinkin tiibetil\xc3\xa4isiksi.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nSuurin osa pumeista asuu vuoristoisella maaseudulla vain harvojen asuessa kaupungeissa. Pieni osa miehist\xc3\xa4 on luostareissa. Pumit kasvattavat esimerkiksi maissia, vehn\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kasviksia. Suurella osalla on my\xc3\xb6s kotiel\xc3\xa4imi\xc3\xa4, kuten sikoja, vuohia, kanoja ja muutamia nautoja. Sichuanin puolella osa pumeista ty\xc3\xb6skentelee valtion omistamilla laidunmailla, joilla kasvatetaan jakkeja. Pumin kieli voidaan jakaa kolmeen eri murteeseen ja pumien identiteetti on yleens\xc3\xa4 kytk\xc3\xb6ksiss\xc3\xa4 pikemminkin n\xc3\xa4ihin murreryhmiin kuin k\xc3\xa4sitteeseen pumeista yhten\xc3\xa4 etnisen\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4n\xc3\xa4. Kolme murretta ovat phzomi, phzome ja tshomi. Heid\xc3\xa4t voidaan edelleen my\xc3\xb6s jakaa mieslinjaisiin klaaneihin. Suurin osa pumeista on lamalaisia, johon on liittynyt my\xc3\xb6s joitakin vaikutteita luonnonuskoista.'