b'\n_START_ARTICLE_\nMantereenlinna\n_START_SECTION_\nMuinaislinna\n_START_PARAGRAPH_\nMuinaislinna sijaitsee Mantereenvuorella Vanajan kirkosta runsas kilometri it\xc3\xa4\xc3\xa4n Katumaj\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsirannalla Puketin saarta vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4. Mantereenvuori kohoaa yli 50 metri\xc3\xa4 Katumaj\xc3\xa4rven pintaa korkeammalle, ja siin\xc3\xa4 on kolme suurta kallioaluetta. M\xc3\xa4ki on j\xc3\xa4rven puolelta jyrkk\xc3\xa4rinteinen, mutta l\xc3\xa4nnen suunnassa rinteet ovat loivat. M\xc3\xa4en laella, joka on kooltaan 200\xc3\x97100 metri\xc3\xa4, sijaitsee muinaislinnan suojavarustusten mahdollisia j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. Ne ovat kivist\xc3\xa4 rakennettuja valleja, jotka sijaitsevat kahdessa notkelmassa. M\xc3\xa4en l\xc3\xa4nsireunalla sijaitsee kaksi kivivallia, joissa on kaksi hyvin s\xc3\xa4ilynytt\xc3\xa4 porttiaukkoa. M\xc3\xa4en pohjoisosassa oleva porttiaukko on ennallistettu vuonna 1973. Etel\xc3\xa4isen portin kivivalli on 12 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4, ja sit\xc3\xa4 voi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 osittain luonnon muovaamana. Puolustuksen kannalta t\xc3\xa4rkeist\xc3\xa4 kohdista puuttuu suojavarustuksia, mik\xc3\xa4 on her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt ihmetyst\xc3\xa4. Vallit on rakennettu monen kokoisista kivist\xc3\xa4. Suurimmat ovat ihmiselle hankalia k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4, ja niiden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on kivett\xc3\xb6mi\xc3\xa4 rakoja. Vesihuolto on ollut muinaislinnojen koetinkivi. Mantereen linnavuorella onkin havaittu rakenne, jota on pidetty vesis\xc3\xa4ili\xc3\xb6n\xc3\xa4 .\n_START_SECTION_\nTutkimuksia\n_START_PARAGRAPH_\nMantereenlinnalla ei ole suoritettu arkeologisia kaivauksia, mutta sit\xc3\xa4 on tutkittu pintapuolisesti vuosina 1886 (Hjalmar Appelgren), 1897 (Axel Olai Heikel), 1921 (Julius Ailio), 1939 (Esko Sarasmo), 1951 (Jouko Voionmaa), 1965 (Anna-Liisa Hirviluoto), 1973 (Anja Sarvas), 1984 (Jyri Saukkonen) ja 1999 (Sirkka-Liisa Sepp\xc3\xa4l\xc3\xa4). Appelgren, Sauramo ja Jussi-Pekka Taavitsainen pitiv\xc3\xa4t Mantereenvuoren valleja ihmisen rakentamina, mutta Ailio ja Voionmaa eiv\xc3\xa4t. My\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t raportit eiv\xc3\xa4t asiaa en\xc3\xa4\xc3\xa4 suoraan kyseenalaista.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nLinnan muodosta ja sen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6ajasta ei ole tutkimusten puuttumisen vuoksi tarkkaa tietoa. Arvellaan kuitenkin, ett\xc3\xa4 se olisi samanaikainen muiden H\xc3\xa4meen muinaislinnojen kanssa ja ett\xc3\xa4 silloin se on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 rautakauden sotaisana viikinkiaikana 800\xe2\x80\x931000-luvuilla novgorodilaisten ja karjalaisten tehdess\xc3\xa4 h\xc3\xa4vitysretki\xc3\xa4 H\xc3\xa4meeseen._NEWLINE_Hjalmar Appelgren totesi vuonna 1891 Suomen muinaislinnat -teoksessaan linnan porttivarustusten s\xc3\xa4ilyneen verrattain hyvin muihin Suomen muinaislinnoihin n\xc3\xa4hden.\n_START_SECTION_\nHoitaminen ja opastus\n_START_PARAGRAPH_\nLinnavuoren aluetta hoidetaan, jotta muinaislinnan maanp\xc3\xa4\xc3\xa4lliset rakenteet n\xc3\xa4kyisiv\xc3\xa4t paremmin. Tavoitteena on my\xc3\xb6s parantaa kohteen soveltuvuutta opetus- ja matkailuk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Linnalle p\xc3\xa4\xc3\xa4see H\xc3\xa4meenlinna-Turenki-tielt\xc3\xa4 (seututie 290) l\xc3\xa4htevi\xc3\xa4 polkuja my\xc3\xb6ten.'