b'\n_START_ARTICLE_\nThorsteinn Talonvoiman tarina\n_START_PARAGRAPH_\nThorsteinn Talonvoiman tarina (isl. \xc3\x9eorsteins \xc3\xbe\xc3\xa1ttr b\xc3\xa6jarmagns) on keskiajan islantilaiseen saagakirjallisuuteen kuuluva lyhytsaaga (isl. \xc3\xbe\xc3\xa1ttr). Se on luokiteltu muinaissaagaksi. Thorsteinn Talonvoiman tarina kertoo miehest\xc3\xa4 nimelt\xc3\xa4 \xc3\x9eorsteinn, joka on kooltaan tavallista suurempi ja ryhtyy kuningas Olavi Tryggvinpojan (isl. \xc3\x93l\xc3\xa1fr Tryggvason) hirdimieheksi. Tarinassa kuvataan \xc3\x9eorsteinnin matkoja it\xc3\xa4\xc3\xa4n, joiden aikana h\xc3\xa4n vierailee muun muassa tuonpuoleisessa ja myyttisen Kaunotantereen (Gl\xc3\xa6sisvellir) kuninkaan luona. Saaga on kirjoitettu todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti 1200-luvun lopulla, joidenkin arvioiden mukaan 1300-luvulla, mutta sen pohjana oleva tarina-aineisto on vanhempaa. Saagan vanhimmat s\xc3\xa4ilyneet k\xc3\xa4sikirjoitukset ovat 1400-luvun loppupuolelta.\n_START_SECTION_\nSynopsis\n_START_PARAGRAPH_\nSaagan alussa kerrotaan \xc3\x9eorsteinnin lis\xc3\xa4nimest\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli niin suuri, ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4rj\xc3\xa4si kokonsa puolesta suurimmalle osalle taloista. \xc3\x9eorsteinn kulkee kauppa- ja ry\xc3\xb6st\xc3\xb6retkill\xc3\xa4, kunnes h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tulee kuningas Olavi Tryggvinpojan valtaannousun j\xc3\xa4lkeen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n hirdimies. Toiset hirdimiehet eiv\xc3\xa4t juuri pid\xc3\xa4 \xc3\x9eorsteinnista, mutta kuningas arvostaa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4net usein kauppamatkoille ja suorittamaan sellaisia teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4, joista muut kielt\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4t. Usein matkat suuntautuvat it\xc3\xa4\xc3\xa4n, miss\xc3\xa4 \xc3\x9eorsteinn kokee saagassa kerrotut seikkailunsa.\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4inen seikkailu\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen seikkailu saa alkunsa, kun \xc3\x9eorsteinn on saagan mukaan B\xc3\xa1lagar\xc3\xb0riksi kutsutun rannikon (isl. B\xc3\xa1lagar\xc3\xb0ss\xc3\xad\xc3\xb0a) it\xc3\xa4puolella. Koska purjeet eiv\xc3\xa4t ota tuulta, \xc3\x9eorsteinn astuu maihin ja saapuu kauniille kummulle. Kummulla on nuorukainen, joka saa kummusta itselleen kepin ja l\xc3\xa4htee ratsastamaan tuon kepin kanssa aliseen maailmaan. \xc3\x9eorsteinn seuraa pojan esimerkki\xc3\xa4 ja kumpikin kulkee l\xc3\xa4pi joen kunnes saapuu linnan luokse. Linnassa vietet\xc3\xa4\xc3\xa4n juhlia, mutta \xc3\x9eorsteinn havaitsee, ettei kuka n\xc3\xa4e h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 tai poikaa, joka kulkee ja poimii itselleen kaiken, mik\xc3\xa4 juhlap\xc3\xb6ydist\xc3\xa4 tippuu. _NEWLINE_\xc3\x9eorsteinn huomaa kauniin liinan ja kultarenkaan, jotka h\xc3\xa4n nappaa itselleen. Paetessaan salista h\xc3\xa4n kuitenkin tiputtaa keppins\xc3\xa4 ja juhlavieraat l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t ajamaan h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 takaa. He saavuttavat \xc3\x9eorsteinnin ja mieless\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc3\x9eorsteinn rukoilee apua Olavi Tryggvenpojalta, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n surmaa useita takaa-ajajistaan, ennen kuin nuorukainen tuo takaisin h\xc3\xa4nen keppins\xc3\xa4 ja kumpikin p\xc3\xa4\xc3\xa4see palaamaan alisesta maailmasta takaisin. Seikkailun j\xc3\xa4lkeen \xc3\x9eorsteinn palaa Norjaan kuninkaan luo. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarjoaa h\xc3\xa4nelle l\xc3\xa4\xc3\xa4nityst\xc3\xa4. \xc3\x9eorsteinn kuitenkin kielt\xc3\xa4ytyy ja l\xc3\xa4htee uudelleen matkalle it\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nToinen seikkailu\n_START_PARAGRAPH_\nToisella matkallaan \xc3\x9eorsteinn pys\xc3\xa4htyy ensin J\xc3\xa4mtlantiin, miss\xc3\xa4 pelastaa kotkan kynsiin joutuneen k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6n lapsen. K\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6 on siit\xc3\xa4 niin kiitollinen, ett\xc3\xa4 antaa \xc3\x9eorsteinnille kolme taikaesinett\xc3\xa4: lampaanvillaisen paidan, joka yll\xc3\xa4 ei v\xc3\xa4sy uidessa eik\xc3\xa4 haavoitu, hopeasormuksen, jonka ansiosta \xc3\x9eorsteinnilta ei koskaan tulisi puuttumaan varallisuutta sek\xc3\xa4 mustan kiven, joka tekisi \xc3\x9eorsteinnin n\xc3\xa4kym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi. Lis\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6 antaa \xc3\x9eorsteinnille huvitukseksi moniv\xc3\xa4risen kiven, johon piikill\xc3\xa4 iskem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 voisi aikaansaada raemyrskyn, kovan auringonpaisteen tai tulta ja hehkuvia hiili\xc3\xa4 ja kipin\xc3\xb6it\xc3\xa4. \xc3\x9eorsteinn kiitt\xc3\xa4\xc3\xa4 lahjoista ja jatkaa sitten purjehdustaan kohti it\xc3\xa4\xc3\xa4. Matkalla he kuitenkin eksyv\xc3\xa4t ja saapuvat lopulta J\xc3\xa4ttien maahan (isl. Risaland).\n_START_SECTION_\nKolmas seikkailu\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4ttien maassa \xc3\x9eorsteinn k\xc3\xa4y yksin maihin ja l\xc3\xa4htee kulkemaan mets\xc3\xa4ss\xc3\xa4. H\xc3\xa4n kohtaa siell\xc3\xa4 hyvin suurikokoisia miehi\xc3\xa4, joiden rinnalla h\xc3\xa4n itse on pieni kuin lapsi. Yksi miehist\xc3\xa4 on tarunhohtoisen Kaunotantereen (Gl\xc3\xa6sisvellir) hallitsija nimelt\xc3\xa4 Gu\xc3\xb0mundr. Gu\xc3\xb0mundr on matkalla J\xc3\xb6tunheimrin hallitsijan, Geirr\xc3\xb6\xc3\xb0rin, juhliin, vaikka ep\xc3\xa4ilee t\xc3\xa4m\xc3\xa4n suunnittelevan h\xc3\xa4nen surmaamistaan. \xc3\x9eorsteinn pyyt\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n mukaansa, ja Gu\xc3\xb0mundr suostuu, vaikka h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ep\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4kin, koska \xc3\x9eorsteinn on kristitty. _NEWLINE_K\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6n antaman taikakiven avulla \xc3\xbeorsteinn pysyttelee Geirr\xc3\xb6\xc3\xb0rin luona n\xc3\xa4kym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4. Juhlan aikana kuningas Geirr\xc3\xb6\xc3\xb0r haastaa Gu\xc3\xb0mundrin ja muut vieraat osallistumaan ensin pallotteluun, jossa tulikuumaa ja kipin\xc3\xb6iv\xc3\xa4\xc3\xa4 hylkeenp\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 pallotellaan niin, ett\xc3\xa4 jokaisesta sen pudottaneesta tulee lainsuojaton. \xc3\x9eorsteinn auttaa kuitenkin kisassa Gu\xc3\xb0mundria ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n miehi\xc3\xa4 niin ett\xc3\xa4 pallo lopulta lent\xc3\xa4\xc3\xa4 vallihautaan ja peli p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy._NEWLINE_Seuraana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Geirr\xc3\xb6\xc3\xb0r j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 painikisan, jossa \xc3\x9eorsteinn j\xc3\xa4lleen auttaa n\xc3\xa4kym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 Gu\xc3\xb0mundria ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n miehi\xc3\xa4. Vastapuoli, taikataitoinen jaarli Ag\xc3\xb0i miehineen, jotka kaikki ovat saagan mukaan pikemminkin peikkoja kuin ihmisi\xc3\xa4, alkaa aavistella jotain, sill\xc3\xa4 Gu\xc3\xb0mundrin miesten luona on heid\xc3\xa4n mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n paha haju ja siell\xc3\xa4 tuntuu polttavaa kuumuutta. _NEWLINE_Viimeisen\xc3\xa4 vierailup\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 \xc3\x9eorsteinn astuu saliin niin, ett\xc3\xa4 kaikki n\xc3\xa4kev\xc3\xa4t h\xc3\xa4net. H\xc3\xa4n viihdytt\xc3\xa4\xc3\xa4 juhlavieraita k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6n antamalla kolmiv\xc3\xa4risell\xc3\xa4 kivell\xc3\xa4. Kun h\xc3\xa4n koskettaa piikill\xc3\xa4 kolmatta v\xc3\xa4ri\xc3\xa4, kivest\xc3\xa4 alkaa lent\xc3\xa4\xc3\xa4 kipin\xc3\xa4suihku ja \xc3\x9eorsteinn kehottaa Gu\xc3\xb0mundria miehineen l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n. Itse h\xc3\xa4n jatkaa kunnes lopulta heitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kiven ja piikin Geirr\xc3\xb6\xc3\xb0rin silm\xc3\xa4\xc3\xa4n, jolloin t\xc3\xa4m\xc3\xa4 kuolee. Gu\xc3\xb0mundr ottaa nyt J\xc3\xb6tunheimrin hallintaansa. \xc3\x9eorsteinn ja Gu\xc3\xb0mundr eroavat yst\xc3\xa4vin\xc3\xa4 ja Gu\xc3\xb0mundr antaa \xc3\x9eorsteinnille aarteita kuningas Olavi Tryggvinpojalle viet\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi.\n_START_SECTION_\n\xc3\x9eorsteinn ja Gu\xc3\xb0r\xc3\xban\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9eorsteinn kohtaa paluumatkallaan jaarli Ag\xc3\xb0in kauniin tytt\xc3\xa4ren, Gu\xc3\xb0r\xc3\xbanin. Tyt\xc3\xa4r seuraa \xc3\x9eorsteinnia t\xc3\xa4m\xc3\xa4n matkalle takaisin kuningas Olavi Tryggvinpojan luokse. \xc3\x9eorsteinn vie kuninkaalle Gu\xc3\xb0mundrilta saamansa arvoesineet sek\xc3\xa4 juomasarvet, jotka on ottanut jaarli Ag\xc3\xb0ilta. Norjassa Gu\xc3\xb0r\xc3\xban ottaa kristillisen kasteen ja h\xc3\xa4n ja \xc3\x9eorsteinn avioituvat._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin jaarli Ag\xc3\xb0i k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 taikuuttaan ja ilmestyy \xc3\x9eorsteinnin luokse ottamaan takaisin \xc3\x9eorsteinnin viem\xc3\xa4t juomasarvet. Ilmestys k\xc3\xa4y \xc3\x9eorsteinnin kimppuun eik\xc3\xa4 katoa ennen kuin kuningas Olavi ly\xc3\xb6 Ag\xc3\xb0ia kultaisella sauvalla p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n niin ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 vajoaa maahan. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 \xc3\x9eorsteinn l\xc3\xa4htee uudelleen kohti it\xc3\xa4\xc3\xa4 tapaamaan kuningas Gu\xc3\xb0mundria, joka antaa \xc3\x9eorsteinnin hallintaa Gu\xc3\xb0r\xc3\xbanin perinn\xc3\xb6n, Ag\xc3\xb0in tilan._NEWLINE_Ag\xc3\xb0i on kuolleena haudassaan, mutta kulkee ymp\xc3\xa4riins\xc3\xa4 kummittelemassa. \xc3\x9eorsteinn ry\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4 juomasarvet takaisin Ag\xc3\xb0in hautakummusta ja est\xc3\xa4\xc3\xa4 Ag\xc3\xb0ia en\xc3\xa4\xc3\xa4 palaamasta tuonpuoleisesta asettamalla haudan suuaukkoon ristin. \xc3\x9eorsteinn vie juomasarvet takaisin Olavi Tryggvinpojalle, mutta palaa itse vaimoineen jaarli Ag\xc3\xb0in maille.\n_START_SECTION_\nSaagan l\xc3\xa4hteet ja vaikutteet\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x9eorsteinnin seikkailuissa on monia kansansaduille tyypillisi\xc3\xa4 piirteit\xc3\xa4. Jaarli Ag\xc3\xb0in kaltaiset ahneet ja pahantahtoiset vainajat ovat nekin yleinen teema Islannin asuttamisesta ja varhaisesta historiasta kertovissa islantilaissaagoissa. \xc3\x9eorsteinnin kolmannessa seikkailussa esiintyv\xc3\xa4 j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4isten kuningas Geirr\xc3\xb6\xc3\xb0r esiintyy hahmona my\xc3\xb6s Snorri Sturlusonin Proosa-Eddassa. Thorsteinn Talonvoiman tarinan onkin n\xc3\xa4hty osittain pohjautuvan Snorrin kertomaan myyttiin \xc3\x9e\xc3\xb3rr-jumalan vierailusta Geirr\xc3\xb6\xc3\xb0r-j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4isen luona. Tarinan taustalla on vaikuttanut my\xc3\xb6s kelttil\xc3\xa4inen tarinaperinne tuonpuoleisesta, johon el\xc3\xa4v\xc3\xa4 matkaa sovittelemaan kahden tuonpuoleisen hallitsijan kiistoja, palaa sitten hetkeksi takaisin ihmisten maailmaan kunnes lopulta palaa takaisin tuonpuoleiseen lopullisesti. Lis\xc3\xa4ksi Thorsteinn Talonvoiman tarinassa on jonkin verran vaikutteita keskiajan eurooppalaisesta romanssikirjallisuudesta.\n_START_SECTION_\nSaagan erityispiirteit\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka Thorsteinn Talonvoiman tarina yleens\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n muinaissaagaksi, se sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 yhtym\xc3\xa4kohtia islantilaissaagoihin. Niiden tavoin se kertoo kuningas Olavi Tryggvinpojan (k. 1000) luona oleskelleesta islantilaismiehest\xc3\xa4. Viittaamalla tapahtumien aikana hallinneeseen Norjan kuninkaaseen kirjoittaja sitoo saagan tapahtumat historiaan islantilaissaagojen tavoin. Thorsteinn talonvoiman tarina eroaa muista muinaissaagoista my\xc3\xb6s siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 saagassa kuvatut yliluonnolliset tapahtumat sijoittuvat Islannin asuttamisen j\xc3\xa4lkeiseen aikaan eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 muinaiseen menneisyyteen. Toisin kuin islantilaissaagoissa, jotka sijoittuvat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Islantiin ja ajoittain Norjaan ja harvoin Brittein saarille, yliluonnolliset tapahtumat koetaan Islannin n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta katsoen maantieteellisesti kaukaisissa paikoissa, mik\xc3\xa4 taas on muinaissaagoille tyypillist\xc3\xa4. _NEWLINE_Edell\xc3\xa4 esitetyt Thorsteinn Talonvoiman tarinan piirteet ovat vaikuttaneet siihen, ett\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 ei ole kaikissa yhteyksiss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelty muinaissaagoiksi. Se ei esimerkiksi ole osa Carl Christian Rafnin (1795\xe2\x80\x931864) vuosina 1829\xe2\x80\x931830 laatimassa muinaissaagojen kokoelmassa Fornaldar S\xc3\xb6gur Nordrlanda eptir g\xc3\xb6mlum handritum. Rafnin teos oli ensimm\xc3\xa4inen painettu muinaissaagojen kokoelma, miss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n vakiinnutti sek\xc3\xa4 termin muinaissaaga (fornaldarsaga) ett\xc3\xa4 sen saagojen kokonaisuuden, joita yleisesti pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n muinaissaagoina. My\xc3\xb6hemmiss\xc3\xa4 muinaissaagakokoelmissa Thorsteinn Talonvoiman tarina on jo mukana.'