b'\n_START_ARTICLE_\nWeberin luku\n_START_PARAGRAPH_\nWeberin luku on dimensioton suure virtausmekaniikassa. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein tilanteissa, joissa on kahden fluidin v\xc3\xa4linen rajapinta. Se kuvaa pintaj\xc3\xa4nnityksen merkityst\xc3\xa4 ja on siten hy\xc3\xb6dyllinen my\xc3\xb6s pisaroiden ja kuplien muodostusta sek\xc3\xa4 ohuita vesikalvoja tarkasteltaessa. Luku on nimetty Moritz Weberin (1871\xe2\x80\x931951) mukaan._NEWLINE_Weberin luku m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n_NEWLINE_We = \\frac{v}{\\sqrt{\\frac{\\sigma}{l \\rho}}} , usein my\xc3\xb6s edellisen neli\xc3\xb6n\xc3\xa4 eli \\frac{\\rho v^2 l}{\\sigma}_NEWLINE_miss\xc3\xa4 \\rho on fluidin tiheys, v sen nopeus, l virtausta luonnehtiva pituus ja \\sigma pintaj\xc3\xa4nnitys._NEWLINE_Edellinen muoto on havainnollisempi, koska siin\xc3\xa4 nimitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 on kapillaariaallon nopeus. N\xc3\xa4in Weberin luku on analoginen Frouden luvun kanssa, jonka nimitt\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on matalan veden aaltojen nopeus \\sqrt{gL}. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen muoto puolestaan kuvaa nestepartikkeliin vaikuttavan inertiavoiman suhdetta pintaj\xc3\xa4nnityksen aiheuttamaan voimaan.'