b'\n_START_ARTICLE_\nErnesto Nazareth\n_START_PARAGRAPH_\nErnesto J\xc3\xbalio de Nazareth (20. maaliskuuta 1863 Rio de Janeiro \xe2\x80\x93 4. helmikuuta 1934 Jacarepagu\xc3\xa1) oli brasilialainen s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja pianisti. H\xc3\xa4n on er\xc3\xa4s keskeisi\xc3\xa4 hahmoja brasilialaisen musiikin historiassa.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nErnesto Nazareth syntyi Nheco-kukkulalla (nyk. nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Pinto-kukkula) Rio de Janeiron uudessa osassa. Perheess\xc3\xa4 oli kaikkiaan viisi lasta. Ernesto aloitti jo varhain vakavan musiikin opiskelun. H\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 Carolina Augusta Pereira da Cunha opetti pojalleen pianon soittoa. Carolina oli muusikko, joka soitti polkkakappaleita, brasilialaisia kansans\xc3\xa4velmi\xc3\xa4 ja valsseja erilaisissa tilaisuuksissa ja illanvietoissa. Erneston \xc3\xa4iti kuitenkin kuoli jo 1873 pojan ollessa vasta 10-vuotias. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Erneston is\xc3\xa4, Vasco Louren\xc3\xa7o da Silva Nazareth jatkoi pojan musiikillisen koulutuksen tukemista. Is\xc3\xa4 hankki pojalleen opettajaksi perheyst\xc3\xa4v\xc3\xa4n, amat\xc3\xb6\xc3\xb6ripianisti Eduardo Madeiron. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n johdolla Ernesto jatkoi opintojaan. 14-vuotiaana vuonna 1877 Nazareth julkaisi ensimm\xc3\xa4isen s\xc3\xa4vellyksens\xc3\xa4 Voc\xc3\xaa Bem Sabe, jonka h\xc3\xa4n oli s\xc3\xa4velt\xc3\xa4nyt Madeiron opastuksella. Nuoruudessaan Nazareth sai musiikillisia vaikutteita Chopinin musiikista._NEWLINE_Eduardo Madeiro esitteli Nazarethin Arthur Napoleonille, joka oli 1870-luvulla keskeisi\xc3\xa4 vaikuttajia Rio de Janeiron musiikki- ja kulttuuriel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Napoleon omisti oman toiminimen (Casa de Arthur Napole\xc3\xa3o), joka myi pianoja, julkaisi s\xc3\xa4vellyksi\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 organisoi liikkeen kiinteist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 musiikkitapahtumia. Napoleon kiinnostui Nazarethista ja auttoi t\xc3\xa4t\xc3\xa4 muokkaamaan s\xc3\xa4vellyksens\xc3\xa4 julkaisua varten. H\xc3\xa4nen tuellaan Nazareth p\xc3\xa4\xc3\xa4tti luoda uran ammattimuusikkona._NEWLINE_Madeiron j\xc3\xa4lkeen Ernesto Nazarethin opettajana toimi ranskalainen Charles Lucien Lambert, jonka johdolla h\xc3\xa4n opiskeli soittamista ja musiikkia. Lopulta h\xc3\xa4n jatkoi opintoja itsen\xc3\xa4isesti. Ammattimaisesti Nazareth alkoi s\xc3\xa4velt\xc3\xa4\xc3\xa4 16-vuotiaana. Ensimm\xc3\xa4isen tangonsa Cruz Perigo h\xc3\xa4n s\xc3\xa4velsi 1879. 1880-luvulla Nazareth soitti pianoa monissa juhlissa, julkisissa tilaisuuksissa, klubeilla ja kahviloissa. Ensimm\xc3\xa4isen konserttinsa pianistina h\xc3\xa4n kuitenkin piti vasta 1898._NEWLINE_Nazarethin ensimm\xc3\xa4iset merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t teokset ilmestyiv\xc3\xa4t vuonna 1893. Niiden joukossa oli musiikkikustantamo Casa Vieiro Machadon julkaisema tango Brejeiro: Tango Brasileiro. Kappaleen levytti ensimm\xc3\xa4isen kerran Pariisin tasavaltalaiskaartin orkesteri Pariisissa vuonna 1893. Kappaleen ansiosta Nazareth sai mainetta my\xc3\xb6s Brasilian ulkopuolella: Yhdysvalloissa, Australiassa ja Euroopassa. Varsinaisesti tango musiikinlajina kuitenkin levisi Yhdysvaltoihin vasta 20 vuotta my\xc3\xb6hemmin 1910-luvulla (tuolloinkin etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 habaneran muodossa) ja sen j\xc3\xa4lkeen Nazarethillekin avautui monia mahdollisuuksia._NEWLINE_Vuonna 1907 Nazareth nimitettiin Brasilian valtiovarainministeri\xc3\xb6n kirjanpit\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi, mutta h\xc3\xa4n toimi virassa vain lyhyen aikaa. H\xc3\xa4nen oli pakko palata pianistiksi klubeille. H\xc3\xa4n soitti 1908 muun muassa Mozart-klubilla. Koska \xc3\xa4\xc3\xa4nilevyj\xc3\xa4 oli viel\xc3\xa4 v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, ainoa keino esitell\xc3\xa4 uutta musiikkia oli palkata elokuvateattereihin pianisti esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n musiikkia. Nazareth toimi vuodesta 1909 pianistina Odeon-nimisess\xc3\xa4 elokuvateatterissa Sao Paulossa. H\xc3\xa4n soitti p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa elokuvasalissa, mutta joskus my\xc3\xb6s teatterin aulassa. H\xc3\xa4n s\xc3\xa4velsi niihin aikoihin teatterin nime\xc3\xa4 kantavan kappaleen Odeon (1909/1910). Odeon-teatterista tuli pian suosittu ja sinne saapui runsaasti yleis\xc3\xb6\xc3\xa4 katsomaan elokuvia ja kuuntelemaan soittoa. Useimmat teatterissa esitetyist\xc3\xa4 kaksikelaisista elokuvista oli valmistettu Yhdysvalloissa ja Nazareth soitti niihin musiikin._NEWLINE_My\xc3\xb6hempin\xc3\xa4 vuosinaan Nazareth opetti pianonsoittoa. H\xc3\xa4n toimi j\xc3\xa4lleen pianistina Odeon-teatterissa vuosina 1920\xe2\x80\x931924. Tuona aikana (1922) h\xc3\xa4n teki ensidebyyttins\xc3\xa4 klassisen musiikin piireiss\xc3\xa4. H\xc3\xa4n jatkoi esiintymist\xc3\xa4 1920-luvulla. Nazareth levytti syyskuussa 1930 kappaleensa Apanhei-te Cavaquinho Odeon Records-levymerkille. H\xc3\xa4nen viimeinen s\xc3\xa4vellyksens\xc3\xa4 tango Gaucho ilmestyi 1932._NEWLINE_Nazareth teki 1932 esiintymiskiertueen Uruguayhin. Kiertueen j\xc3\xa4lkeen vuonna 1933 Nazarethin mielenterveys alkoi j\xc3\xa4rkky\xc3\xa4, kun h\xc3\xa4nen tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 ja vaimonsa menehtyiv\xc3\xa4t. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 diagnosoitiin my\xc3\xb6s syfilis. Nazarethin kuulo oli vaurioitunut putoamisonnettomuudessa h\xc3\xa4nen lapsuudessaan, ja viimeisin\xc3\xa4 vuosina kuurous paheni. H\xc3\xa4net vietiin lopulta hoidettavaksi Juliano Moreiran parantolaan Jacarepagu\xc3\xa1an. Helmikuun 5. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n pakeni laitoksesta ja h\xc3\xa4net l\xc3\xb6ydettiin kolme p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin hukkuneena vesiputouksen liepeilt\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisest\xc3\xa4 metsik\xc3\xb6st\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nErnesto Nazarethin vaimon nimi oli Teodora. Pariskunnalla oli kolme lasta: poika (Ernesto) ja kaksi tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4 (Marieta ja Eulina).\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4vellykset\n_START_PARAGRAPH_\nNazarethin s\xc3\xa4vellystuotanto k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 90 tangoa, 40 valssia ja 28 polkkaa. Sen lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n s\xc3\xa4velsi muun muassa sottiiseja, masurkoita, maksiiseja, karnevaalimarsseja ja sambakappaleita. H\xc3\xa4nen tuotannostaan 229 s\xc3\xa4vellyst\xc3\xa4 on s\xc3\xa4velletty pianolle._NEWLINE_Nazarethin s\xc3\xa4vellyksiss\xc3\xa4 yhdistyv\xc3\xa4t vaikutteet h\xc3\xa4nen kotimaansa Brasilian musiikin lis\xc3\xa4ksi eurooppalaisen taidemusiikin sek\xc3\xa4 yhdysvaltalaisen mustan v\xc3\xa4est\xc3\xb6nosan musiikin (muun muassa ragtime) taholta. H\xc3\xa4nen valsseissaan on n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen Chopinin musiikista saamansa inspiraatio. Brasilian kansallisista musiikkityyleist\xc3\xa4 tuotannossa on vahvoja vaikutteita choro-tyyppisest\xc3\xa4 musiikista sek\xc3\xa4 afro-brasilialaisesta lundu-tanssimusiikista.\n_START_SECTION_\nMerkitys\n_START_PARAGRAPH_\nErnesto Nazarethia on luonnehdittu Brasilian Scott Jopliniksi. Nazarethin s\xc3\xa4vellyksi\xc3\xa4 esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n yh\xc3\xa4 laajalti my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen kotimaansa ulkopuolella. Osa niist\xc3\xa4 edustaa brasilialaista tangoa, toiset taas valsseja tai ragtime-tyyppisi\xc3\xa4 pianos\xc3\xa4vellyksi\xc3\xa4._NEWLINE_Nazareth sai tunnustusta jo el\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4nen aikalaisensa arvostivat h\xc3\xa4nen kykyj\xc3\xa4\xc3\xa4n. Brasilialainen s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Francisco Mignone on luonnehtinut Nazarethia Brasilian kansallisen musiikin klassikoksi.'