b'\n_START_ARTICLE_\nKognitiivinen vanheneminen\n_START_PARAGRAPH_\nKognitiivisella vanhenemisella tarkoitetaan ihmisen kognitiivisten perustoimintojen, kuten ajattelemisen, muistamisen, oppimisen ja havaitsemisen heikkenemist\xc3\xa4 i\xc3\xa4n my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Kognitiivinen vanheneminen saattaa johtua siit\xc3\xa4 tosiasiasta, ett\xc3\xa4 aivot surkastuvat ihmisen vanhetessa._NEWLINE_Normaaliin vanhenemiseen ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 liity psyykkist\xc3\xa4 heikkenemist\xc3\xa4, mutta toiminnot voivat silti muuttua jonkin verran. Ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4n suoritustaso yleens\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilyy, mutta aikaa ja erilaisia toimintatapoja tarvitaan enemm\xc3\xa4n. Ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntyess\xc3\xa4 vanhusten nokkeluus, keskittymiskyky, nopea p\xc3\xa4\xc3\xa4ttely, laaja-alainen tarkkaavaisuus, monen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n rinnakkainen suorittaminen sek\xc3\xa4 nopea tiedonk\xc3\xa4sittely vaativissa tilanteissa heikkenev\xc3\xa4t._NEWLINE_Ihmisen psyykkisten ja fyysisten toimintojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on tiivis vuorovaikutus. Mik\xc3\xa4li ihminen on fyysisesti sairas, k\xc3\xa4rsii usein my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen psyykkinen toimintakykyns\xc3\xa4. Etenkin syd\xc3\xa4n- ja verisuonitaudit sek\xc3\xa4 aivojen sairaudet heikent\xc3\xa4v\xc3\xa4t psyykkist\xc3\xa4 toimintakyky\xc3\xa4. Vanhenemiseen vaikuttavat koko h\xc3\xa4nen el\xc3\xa4m\xc3\xa4naikaiset olosuhteensa kuten perim\xc3\xa4, ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6, ty\xc3\xb6n laatu, ravinto, el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntavat, k\xc3\xa4ytetyt l\xc3\xa4\xc3\xa4keaineet, ilman ja ty\xc3\xb6ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n saastuneisuus sek\xc3\xa4 psykologiset tekij\xc3\xa4t.\n_START_SECTION_\n\xc3\x84lykkyys\n_START_PARAGRAPH_\n\xc3\x84lykkyyteen luetaan ajattelukyky, kyky ongelmien ratkaisemiseen, kyky tulla toimeen uusissa tilanteissa ja uudessa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Ihmisen \xc3\xa4lylliset toiminnot kehittyv\xc3\xa4t koko el\xc3\xa4m\xc3\xa4n ajan.Tutkimusten mukaan useimmissa \xc3\xa4lykkyystekij\xc3\xb6iss\xc3\xa4 tapahtuu i\xc3\xa4n mukana heikkenemist\xc3\xa4 kuten p\xc3\xa4\xc3\xa4ttelykyvyss\xc3\xa4, tilan mielt\xc3\xa4misess\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kielellisiss\xc3\xa4 ja numeerisissa kyvyiss\xc3\xa4. Toiset toiminnot ovat ik\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4hden vastustuskykyisempi\xc3\xa4 kuin toiset ja s\xc3\xa4ilyv\xc3\xa4t suhteellisen muuttumattomana korkeaan ik\xc3\xa4\xc3\xa4n asti, kun taas i\xc3\xa4n vaikutuksille herkemmiss\xc3\xa4 toiminnoissa tapahtuu vanhuudessa heikkenemist\xc3\xa4. \xc3\x84lyllinen rakenne muuttuu ihmisen vanhetessa sill\xc3\xa4 tavalla, ett\xc3\xa4 kokemukseen perustuvat toiminnot saavat suuremman merkityksen. \xc3\x84lyllisten toimintojen h\xc3\xa4iri\xc3\xb6ihin vaikuttavat muun muassa korkea verenpaine, korkeat rasva-arvot, ylipaino, v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen sosiaalinen aktiivisuus, niukka liikunta ja runsas alkoholin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 sek\xc3\xa4 keskushermoston sairaudet. \xc3\x84lykkyytt\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 yll\xc3\xa4 harrastamalla liikuntaa sek\xc3\xa4 osallistumalla erilaisiin sosiaalisiin tapahtumiin. Samalla paranee el\xc3\xa4m\xc3\xa4nhalu.\n_START_SECTION_\nMuisti\n_START_PARAGRAPH_\nOppiminen ja muisti liittyv\xc3\xa4t tiiviisti yhteen.On erilaisia muisteja, kuten n\xc3\xa4k\xc3\xb6- ja kuulomuisti, sek\xc3\xa4 v\xc3\xa4lit\xc3\xb6n-, lyhytaikainen- ja pitk\xc3\xa4aikainen muisti. Osa n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 muisteista joko heikkenev\xc3\xa4t tai pysyv\xc3\xa4t samanlaisena vanhuuteen asti. I\xc3\xa4n karttuessa asiamuisti, sanavarasto, hyvin opittujen tietojen muisti sek\xc3\xa4 lyhyt muisti s\xc3\xa4ilyv\xc3\xa4t muuttumattomina pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n. L\xc3\xa4himuisti, uuden oppiminen sek\xc3\xa4 mieleen palauttaminen heikkenev\xc3\xa4t i\xc3\xa4n my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Muutokset ovat yleens\xc3\xa4 varsin pieni\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 ne vaikuta p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4isiin toimintoihin. Kovin selv\xc3\xa4t ja tavallista arkiel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 haittaavat muistih\xc3\xa4iri\xc3\xb6t eiv\xc3\xa4t kuitenkaan kuulu normaaliin vanhenemiseen. Normaalia el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 haittaavia muistih\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4 voivat olla muun muassa etenev\xc3\xa4t aivosairaudet kuten Alzheimerin tauti, dementoituminen ja masennustila. Muistiaineksen s\xc3\xa4ilymist\xc3\xa4 edesauttaa sen aktiivinen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 el\xc3\xa4m\xc3\xa4n varrella. Muisteleminen voi olla t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s i\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4n ihmisen psyykkiselle hyvinvoinnille ja mielenterveydelle. K\xc3\xa4ym\xc3\xa4ll\xc3\xa4 l\xc3\xa4pi mennytt\xc3\xa4 h\xc3\xa4n rakentaa itselleen kokonaiskuvan el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ja itsest\xc3\xa4\xc3\xa4n ihmisen\xc3\xa4. Huonon muistin syyn\xc3\xa4 voi olla toisinaan hajamielisyys ja er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen apatia kuin suoranaiset muistih\xc3\xa4iri\xc3\xb6t. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in huonomuistisuus ei johdu aivojen vanhenemismuutoksista vaan psyykkisest\xc3\xa4 ja sosiaalisista seikoista. Muistitoimintoihin vaikuttavat my\xc3\xb6s terveys, mieliala ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntavat; psyykkinen ja sosiaalinen aktiivisuus sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6nteinen mieliala ja oikea ravitsemus tukevat muistitoimintojen s\xc3\xa4ilymist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nOppiminen\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc3\xa4k\xc3\xa4s ihminen oppii eri tavoin kuin nuori. I\xc3\xa4k\xc3\xa4s ihminen tarvitsee enemm\xc3\xa4n aikaa ja ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 oppiakseen uutta. Ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntyv\xc3\xa4 ihminen j\xc3\xa4sent\xc3\xa4\xc3\xa4 kokemuksia ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 muistojen kehityksess\xc3\xa4. Vanhus oppii sit\xc3\xa4 paremmin asioita, jotka on mahdollista yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 omaan el\xc3\xa4m\xc3\xa4nhistoriaan. Oppiminen vanhana sujuu parhaiten, jos on nuorempana tottunut opiskelemaan ja k\xc3\xa4sittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n uutta tietoa. I\xc3\xa4k\xc3\xa4s oppii paremmin kokonaisuuksia kuin irrallisia asioita. Vanhusten oppimiskyky vaihtelee suuresti yksil\xc3\xb6llisesti. Tarkkaavaisuuden, keskittymiskyvyn, reaktiokyvyn heikkeneminen, sairaus, v\xc3\xa4symys, stressi, aikarajoitukset sek\xc3\xa4 nopeassa tahdissa tuleva tieto vaikeuttavat oppimista. Vanhemman ihmisen on helpompi opiskella kielellist\xc3\xa4 aineistoa kuten kirjallisuutta, historiaa ja vieraita kieli\xc3\xa4 kuin esimerkiksi kemian ja fysiikan kaltaisia aineita, jotka vaativat aivan toisenlaisten kykyjen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTarkkaavaisuus\n_START_PARAGRAPH_\nI\xc3\xa4n vaikutukset tarkkaavaisuuteen vaihtelevat aistialueittain. N\xc3\xa4k\xc3\xb6aistin alueella vaikutus on v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4, kun taas kuuloaistin alueella tarkkaavaisuuden kohteen vaihtaminen hankaloituu i\xc3\xa4n my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Tarkkavaisuuden kohteen vaihtamisen hidastuminen on yhteydess\xc3\xa4 teht\xc3\xa4vien luonteeseen. Mit\xc3\xa4 hankalampi ja vieraampi teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 on, sit\xc3\xa4 selvemmin hidastuminen on havaittavissa. My\xc3\xb6s tarkkaavaisuuden yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4minen ja valikoiva tarkkaavaisuus vaikeutuvat jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin. (Nurmi ym.)\n_START_SECTION_\nHavaitseminen\n_START_PARAGRAPH_\nAisti- ja muistitoiminnot vaikuttavat my\xc3\xb6s siihen millaisiksi havaintomme muodostuvat. Kognitiivisiin vanhenemismuutoksiin kuuluu silm\xc3\xa4n linssin mukautumisen v\xc3\xa4heneminen, joka alkaa jo noin 45 vuoden i\xc3\xa4ss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena n\xc3\xa4keminen l\xc3\xa4helle heikentyy. Merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 n\xc3\xa4k\xc3\xb6- ja kuulohavaintojen muutoksia alkaa kuitenkin tapahtua vasta 75-80 ik\xc3\xa4vuoden j\xc3\xa4lkeen. Muiden aistien muutoksia ik\xc3\xa4ihmisill\xc3\xa4 on tutkittu hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n, mutta tiedossa on ainakin kosketus-, haju- ja makuaistien v\xc3\xa4heneminen. I\xc3\xa4n my\xc3\xb6t\xc3\xa4 heikentyy my\xc3\xb6s havaintomotoriikka, jolla tarkoitetaan toimintaa, jossa yksil\xc3\xb6 kokoaa ja k\xc3\xa4sittelee tietoa pysty\xc3\xa4kseen valitsemaan tilanteeseen sopivan motorisen vasteen, esimerkiksi k\xc3\xa4dell\xc3\xa4 tarttumisen. Hidastuminen ilmenee selvimmin reaktionopeutta vaativissa teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 ja on yhteydess\xc3\xa4 my\xc3\xb6s koulutuksen pituuteen, ammatilliseen taustaan ja sosiaalistaloudelliseen asemaan. (Nurmi ym.)'