b'\n_START_ARTICLE_\nBoris Rybkin\n_START_PARAGRAPH_\nBoris Arkadjevit\xc5\xa1 Rybkin (ven. \xd0\x91\xd0\xbe\xd1\x80\xd0\xb8\xd1\x81 \xd0\x90\xd1\x80\xd0\xba\xd0\xb0\xd0\xb4\xd1\x8c\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\xa0\xd1\x8b\xd0\xb1\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xbd; 19. kes\xc3\xa4kuuta 1899 Novovitebsk \xe2\x80\x93 27. marraskuuta 1947 Praha, T\xc5\xa1ekkoslovakia) oli NKVD:n virkamies. H\xc3\xa4n toimi Suomessa Neuvostoliiton suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6ss\xc3\xa4 toisena l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6sihteerin\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 Boris Jartsev. H\xc3\xa4n pyrki neuvottelemaan suoraan Suomen hallituksen kanssa 1938 Neuvostoliiton ja Suomen v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6st\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 tapauksessa, ett\xc3\xa4 Saksa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4. Neuvostoliiton suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli tuolloin Vladimir Derevjanski ja ulkoasiain kansankomissaarina anglofiili juutalainen Maksim Litvinov, jonka ulkopolitiikkaa olivat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myyssopimukset 1930-luvulla. Litvinov vaihdettiin ennen Saksan kanssa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myyssopimuksen solmimista Vjat\xc5\xa1eslav Molotoviin._NEWLINE_Boris Jartsev aloitti neuvottelut ulkoasiainministeri Rudolf Holstin kanssa 14. huhtikuuta 1938. Holstin muistiinpanojen mukaan Jartsev sanoi Neuvostoliiton hallituksen olevan varma siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Saksa valmisteli hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 Neuvostoliittoa vastaan, mihin kuului sivustaisku Leningradiin Etel\xc3\xa4-Suomen kautta. Jartsev ilmaisi neuvostohallituksen k\xc3\xa4sityksen\xc3\xa4 olevan, ett\xc3\xa4 Suomi ei kykenisi omin voimin torjumaan saksalaisten maihinnousua, ja vaikka Cajanderin hallitus kielt\xc3\xa4ytyisikin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 saksalaisia maahan, \xe2\x80\x9dsuomalaiset fasistit\xe2\x80\x9d saattaisivat Saksan tuella kaapata vallan Hitlerille kuuliaisen nukkehallituksen pystytt\xc3\xa4miseksi Helsinkiin._NEWLINE_Jartsevin mukaan Neuvostoliitto halusi rajansiirtoa Karjalan kannaksella, jottei Suomen puolelta kyett\xc3\xa4isi ampumaan raskaalla tykist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 kohti Leningradia sek\xc3\xa4 joitain Suomenlahden saaria, jottei Neuvostoliiton laivastoa kyett\xc3\xa4isi saartamaan Suomenlahden pohjukkaan. Suomenlahden saarien osalta olisi riitt\xc3\xa4nyt pitk\xc3\xa4aikainen vuokrasopimus. Toisaalta my\xc3\xb6s aluevaihdoksiin oltiin valmiit. Neuvostoliitto olisi tarjonnut 183 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 alueita Repolasta ja Poraj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 oli heimosotien aikana haluttu liitty\xc3\xa4 Suomeen. Jartsevin neuvottelujen aloittamiseen johti ratkaisevasti maaliskuussa 1938 suoritettu Anschluss eli It\xc3\xa4vallan liitt\xc3\xa4minen Hitlerin Saksaan, mik\xc3\xa4 Moskovan n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta merkitsi ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 repe\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 Neuvostoliiton l\xc3\xa4ntisess\xc3\xa4 puskurivy\xc3\xb6hykkeess\xc3\xa4._NEWLINE_Heti ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 k\xc3\xa4ynnill\xc3\xa4\xc3\xa4n Holstin luona Jartsev korosti, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen aloittamistaan keskusteluista ei saanut puhua kenellek\xc3\xa4\xc3\xa4n sivulliselle, ei edes Neuvostoliiton Helsingin-suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4lle Derevjanskille. Asia pysyikin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n vain hyvin pienen piirin tiedossa; Holsti kertoi siit\xc3\xa4 tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri A. K. Cajanderille ja valtiovarainministeri V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerille, mutta ei esimerkiksi Maalaisliiton vahvalle miehelle, puolustusministeri Juho Niukkaselle. Presidentti Ky\xc3\xb6sti Kallio lienee saanut tiedon Jartsevin ehdotuksista, mutta ei tiedet\xc3\xa4, miten h\xc3\xa4n niihin reagoi. Puolustusneuvoston puheenjohtaja marsalkka Gustaf Mannerheim ja puolustusvoimien komentaja kenraali Hugo \xc3\x96sterman eiv\xc3\xa4t saaneet tietoja Jartsevin ja Holstin keskusteluista. Holsti tiedotti  Jartsevin k\xc3\xa4ynnist\xc3\xa4  my\xc3\xb6s Ruotsin ulkoministerille Rickard Sandlerille \xe2\x80\x93 Suomen Tukholman-suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6n ohi \xe2\x80\x93 ja Britannian Helsingin-suurl\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6lle. N\xc3\xa4in Suomen Tukholman- ja Lontoon-suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4t J. K. Paasikivi ja G. A. Gripenberg joutuivat kiusalliseen tilanteeseen, koska heid\xc3\xa4n asemamaidensa ulkoministeri\xc3\xb6t tiesiv\xc3\xa4t Suomen tilanteesta enemm\xc3\xa4n kuin he itse. Holstin toiminta lis\xc3\xa4si h\xc3\xa4neen kohdistunutta ep\xc3\xa4luottamusta.  _NEWLINE_Holstin lis\xc3\xa4ksi Jartsev k\xc3\xa4vi my\xc3\xb6hemmin keskusteluja p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Cajanderin, valtiovarainministeri Tannerin ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin sihteerin Arvo Inkil\xc3\xa4n kanssa. Inkil\xc3\xa4n kertoman mukaan Jartsev jopa yritti lahjoa Holstia tiedustelemalla, olisiko t\xc3\xa4lt\xc3\xa4 saatavissa henkil\xc3\xb6kohtainen hyv\xc3\xa4ksynt\xc3\xa4 Neuvostoliiton ehdotuksille, jos h\xc3\xa4nelle taattaisiin "huoleton toimeentulo ja loistavat elinehdot". Jartsevin neuvotteluyhteys Holstiin katkesi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n jouduttua eroamaan ulkoministerin paikalta marraskuussa 1938. Uusi ulkoasiainministeri Eljas Erkko, joka oli Holstin tavoin anglofiili, keskitti ulkopolitiikan kokonaan itselleen ja syrj\xc3\xa4ytti muut Cajanderin hallituksen ministerit sen hoidosta. Erkko teki selv\xc3\xa4ksi, ettei h\xc3\xa4n halunnut neuvotella salamyhk\xc3\xa4isesti toisen luokan l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6sihteerin Jartsevin kanssa, ja ett\xc3\xa4 sopimus mink\xc3\xa4 tahansa suurvallan kanssa merkitsisi Suomen luopumista puolueettomuuspolitiikasta. P\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri A. K. Cajanderin mielest\xc3\xa4 asia kuului ulkoasiainministerille ja Jartsev yritti p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 presidentti Ky\xc3\xb6sti Kallion puheille, mutta h\xc3\xa4n ei saanut tapaamista._NEWLINE_Max Jakobsonin mukaan Jartsevin ja suomalaisten keskusteluissa paljastui l\xc3\xa4nsimaisen ja neuvostoliittolaisen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n v\xc3\xa4linen kuilu. Jartsev sanoi ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Suomen pohjoismaisen suuntauksen uskottavuus romahtaisi, jos Suomi tekisi julkisen yhteisty\xc3\xb6sopimuksen Neuvostoliiton kanssa. Niinp\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ehdotti t\xc3\xa4ysin salaista sopimusta. Jakobsonin mukaan Jartsev ei ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4nyt, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4llainen ei ollut avoimessa yhteiskunnassa mahdollista. Kun Suomessa kaikki, mik\xc3\xa4 ei nimenomaan ollut m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty salassa pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi, oli julkista, Neuvostoliitossa taas kaikki, mit\xc3\xa4 ei kerrottu julkisesti, oli salaista._NEWLINE_Maaliskuussa 1939 Neuvostoliitto nosti neuvottelut viralliselle tasolle, kun lopulta Boris Stein, esitti Suomenlahden saarien vuokraamista ulkoasiainministeri Eljas Erkolle. Erkko kielt\xc3\xa4ytyi vedoten Suomen puolueettomuuteen. Mannerheim puolustusneuvoston puheenjohtajana piti Suomenlahden ulkosaaria vaikeasti puolustettavina eik\xc3\xa4 n\xc3\xa4hnyt haittaa rajansiirrosta Suomenlahdella. Suomen ja Neuvostoliiton neuvotteluista tiesi t\xc3\xa4ss\xc3\xa4kin vaiheessa vain kourallinen johtavia poliitikkoja; \xc3\xa4\xc3\xa4nest\xc3\xa4j\xc3\xa4t k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t vaaliuurnilla hein\xc3\xa4kuun 1939 eduskuntavaaleissa onnellisen tiet\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6min\xc3\xa4. Suurelle yleis\xc3\xb6lle Jartsevin nimi ja rooli paljastuivat vasta vuosia sotien j\xc3\xa4lkeen V\xc3\xa4in\xc3\xb6 Tannerin vuonna 1950 julkaistuista muistelmista. Max Jakobsonin luonnehdinnan mukaan Jartsevista tuli kaikkien niin kutsuttujen kotiryssien kantais\xc3\xa4; suomalaiset poliitikot kuvittelivat, ett\xc3\xa4 jokaisella Tehtaankadun toisen luokan l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6sihteerill\xc3\xa4 oli kuuma linja Kremliin._NEWLINE_Boris Jartsevin puoliso oli Zoja Voskresenskaja (1907\xe2\x80\x931992), joka oli 1930-luvun lopulla virallisesti neuvostoliittolaisen matkatoimiston Intouristin edustaja Helsingiss\xc3\xa4, mutta todellisuudessa miehens\xc3\xa4 tavoin NKVD:n agentti. Vanhemmiten Zoja Voskresenskajasta tuli Neuvostoliitossa tunnettu kirjailija._NEWLINE_Jartsev kuoli auto-onnettomuudessa T\xc5\xa1ekkoslovakiassa vuonna 1947.'