b'\n_START_ARTICLE_\nVesipunkit\n_START_PARAGRAPH_\nVesipunkit (Hydracarina, Hydrachnellae tai Hydrachnidia) ovat yleisi\xc3\xa4, muutaman millimetrin mittaisia, kirkaan punaisen v\xc3\xa4rins\xc3\xa4 takia helposti n\xc3\xa4kyvi\xc3\xa4 rantavy\xc3\xb6hykkeen selk\xc3\xa4rangattomia._NEWLINE_Vesipunkit eiv\xc3\xa4t ole taksonomisesti yhten\xc3\xa4inen ryhm\xc3\xa4 vaan siihen kuuluu useihin eri heimoihin kuuluvia vedess\xc3\xa4 el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 punkkeja. Useimmat vesipunkit kuuluvat alalahkoon Prostigmata ja kyseisess\xc3\xa4 alalahkossa vedess\xc3\xa4 el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 punkkilajeja on noin 5000 lajia, jotka jaetaan yli 40 heimoon ja 9 yl\xc3\xa4heimoon. Suomessa vedess\xc3\xa4 el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 punkkilajeja tunnetaan yli 200._NEWLINE_Vesipunkkien el\xc3\xa4m\xc3\xa4n kiertoon kuuluu useita eri vaiheita. Munista kuoriuduttuaan vesipunkkitoukat loisivat vesihy\xc3\xb6nteisiss\xc3\xa4. Loisimisvaihe kest\xc3\xa4\xc3\xa4 muutamasta p\xc3\xa4iv\xc3\xa4st\xc3\xa4 useaan kuukauteen. Toukkavaihetta seuraa nymfivaihe ja nymfit kuten aikuisetkin vesipunkit ovat petoel\xc3\xa4imi\xc3\xa4.'