b'\n_START_ARTICLE_\nHaarlan paperitehdas\n_START_PARAGRAPH_\nHaarlan Paperitehdas Oy oli Tampereella, S\xc3\xa4rk\xc3\xa4nniemen kaupunginosassa sijainnut pienehk\xc3\xb6 paperitehdas, joka toimi vuosina 1920\xe2\x80\x931989._NEWLINE_Tehtaan perusti kauppaneuvos Rafael Haarla. Tehdas on Bertel Str\xc3\xb6mmerin suunnittelema. Se rakennettiin 1919-1920.\n_START_SECTION_\nPaperitehtaan rakentaminen ja alkuvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nRafael Haarla matkusti Saksaan ja tilasi toiminimelt\xc3\xa4 C\xc3\xb6thenist\xc3\xa4 Maschinenfabrik und Eisengiesserei vorm. Wagner & Co:lta Fourdrinier-tyyppinen paperikoneen ja muita apukoneita. Paperikoneet asennettiin ensimm\xc3\xa4iseen kerrokseen. Tehtaan kellarikerrokseen sijoitettiin valkaistun selluloosan kokoamiskone ja osa kellarista toimi raaka-aine varastona._NEWLINE_Tehtaan toisessa kerroksessa oli lajittelusali, jossa oli paperinleikkaus-, viivaus- ym. viimeistelykoneita. Toisen kerroksen l\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli viisi- puoli ja kokomassahollanteria, sek\xc3\xa4 8 tonnin painoinen lumpunkeitt\xc3\xa4j\xc3\xa4, l\xc3\xa4pimitaltaan 3 metrinen rautakupu, johon mahtui noin 2000 kg kuivia lumppuja ja Kollergang mokkamylly, jolla hienonnettiin paperilastuja. Toisen kerroksen it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en ruoka-, pukeutumis- ja pesuhuoneet. Ty\xc3\xb6njohtajien ja teknillinen konttori, sek\xc3\xa4 piirrustussali olivat my\xc3\xb6s toisessa kerroksessa._NEWLINE_Kolmannessa kerroksessa oli paperinj\xc3\xa4tteiden jauhaja sek\xc3\xa4 liimakeitti\xc3\xb6, muut tilat varattiin lumppu ja paperij\xc3\xa4tteiden yms. s\xc3\xa4ilytyspaikaksi._NEWLINE_Tehdas alueella N\xc3\xa4sij\xc3\xa4rven puoleisella sivustalla oli kattilahuone, jossa oli kaksi h\xc3\xb6yrykattilaa, joista toista l\xc3\xa4mmitettiin polttoturpeella ja toista haloilla. Tehdasalueella oli my\xc3\xb6s kapearaiteinen rautatie, tavarain siirt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 varten. Porin rautatiesta rakennettiin sivuraide tehdasalueelle._NEWLINE_Tehtaan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijainnelle vuokratulle tontille rakennettiin puinen kaksikerroksinen rakennus johtajien asunnoksi ja toinen talo ty\xc3\xb6njohtajien asunnoksi. Tehtaan l\xc3\xa4helle rakennettiin my\xc3\xb6s ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en asuinrakennus, toinen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en asuinrakennus ostettiin Pispalasta M\xc3\xa4kitielt\xc3\xa4 1921 ja kolmas rakennus ostettiin 1922 Mariankadulta._NEWLINE_Tehtaan rakentamisen aikana sekaty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden tuntipalkat nousivat 3 markasta, 5 markkaan. Alkuper\xc3\xa4inen kustannusarvio 5 miljoonan markan sijasta, nousi 15 miljoonaan markkaan. Haarla yritti saada rahoitusta monesta maasta, mutta selvisi vaikeuksista Tampereen Osake Pankin antamien lainojen avulla.\n_START_SECTION_\nPaperitehtaan toiminta 1920-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\nTehtaan toiminnan k\xc3\xa4ynnistyess\xc3\xa4 1921 paperin hinnat laskivat, selluloosan hinta oli l\xc3\xa4hes sama kuin paperin hinta. Paperin myynti tuotti vaikeuksia. Vuoden 1921 tuotanto oli 1\xc2\xa0303 tonnia, josta suurin osa myytiin Suomessa. Vuodet 1922-1925 tuotanto oli noin 3\xc2\xa0000 tonnin paikkeilla ja osa tuotannosta myytiin Neuvostoliittoon._NEWLINE_Tehtaan tuotanto nousi vuosina 1926\xe2\x80\x931929 noin 4\xc2\xa0000\xe2\x80\x935\xc2\xa0000 tonnin lukemiin ja paperista myytiin Suomessa l\xc3\xa4hes puolet ja loput meniv\xc3\xa4t vientiin, noin kolmasosa tuotannosta myytiin Neuvostoliittoon. Haarlan paperitehdas liittyi 1928 Suomen Paperikonttorin ja Suomen Paperitehtaiden Yhdistyksen j\xc3\xa4seneksi, joka helpotti ulkomaille myynti\xc3\xa4 ja lopetti hintakilpailun.\n_START_SECTION_\nPaperitehtaan toiminta 1930-luvulla\n_START_PARAGRAPH_\n1930-luvulla tuotantom\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t nousivat 6\xc2\xa0000 tonniin, jolloin noin puolet tuotannosta myytiin Suomessa, toiminnan tuottaessa kohtuullista voittoa. Tehdasta laajennettiin vuonna 1932, ja 1930-luvun lopussa se tuotti vuodessa noin 6\xc2\xa0000\xc2\xa0t paperia ja ty\xc3\xb6llisti 190 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Tehtaan koneet olivat suurelta osin saksalaista alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPaperitehtaan toiminta 1940\xe2\x80\x931950 luvulla\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 1940\xe2\x80\x931945 tuotanto oli noin 4\xc2\xa0000\xe2\x80\x936\xc2\xa0000 tonnia ja suurin osa paperista myytiin Suomessa. Sotavuodet tuottivat vaikeuksia raaka-aineiden, polttoaineiden ja tarvikkeiden puutteiden ja palkkojen nousemisen vuoksi, jonka seurauksena tehtaan nettotulos j\xc3\xa4i huonoksi._NEWLINE_1948 rakennettiin vanhan tehtaan it\xc3\xa4iseen p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n, Harry Schreckin suunnittelema 4 kerroksinen rakennus. Korjauspaja rakennettiin 1952. Tehtaassa oli 1945 209 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4, joista miehi\xc3\xa4 137 ja naisia 72. Vuosien 1945\xe2\x80\x931952 tuotanto oli keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 6\xc2\xa0000 tonnia, paitsi 1949 jolloin tuotanto aleni 4\xc2\xa0649 tonniin. Vientiin meni noin 40\xe2\x80\x9379\xc2\xa0% tuotannosta.\n_START_SECTION_\nTehdasrakennus toiminnan lopettamisen j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nHaarlan paperitehtaan rakennus on edelleen olemassa. Tehtaan tiloja on sittemmin kunnostettu muun muassa Semicin (nyk. Egmont-kustannus) toimitiloiksi. Tehtaassa toimii nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kuntosalikeskus. Tehtaan tornissa on yksityisasunto.'