b'\n_START_ARTICLE_\nEsiharappalaiset kulttuurit\n_START_SECTION_\nVarhaiset maanviljelij\xc3\xa4t 7000-5500 eaa.\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4hi-id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 siirryttiin maanviljelyyn viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n 8500-6000 eaa., ja pian syntyns\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen maanviljely levisi it\xc3\xa4\xc3\xa4nkin p\xc3\xa4in ja saapui Induslaakson vuorten rinteille. Monet muutkin kulttuuripiirteet n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t levinneen l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 varhaisen Induskulttuurin alueelle._NEWLINE_Nuorempi eli uusi kivikausi alkoi Belutshistanissakin 7000 eaa., saviruukut joskus 6000 eaa. N\xc3\xa4in alkoi 6000-4000 eaa. vallinnut maatalouskylien kausi. Alusta l\xc3\xa4htien taloja tehtiin mutatiilist\xc3\xa4, ja kauppa kukoisti. Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mutatiiliset py\xc3\xb6re\xc3\xa4t ja neliskulmaiset talot olivat sikin sokin._NEWLINE_Kehityst\xc3\xa4 kivikaudesta alkaen valottavat parhaiten Mehrgarhin l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t, jotka kertovat Belutshistanin maanviljelykulttuurin kehityksest\xc3\xa4 vuodesta 7000 eaa. paikka on Bolanjoen varrella, 30\xc2\xa0km nykyisest\xc3\xa4 Sibin pikkukaupungista. Mehrgahr I n 7000 eaa. oli esikeraaminen, neoliittinen kulttuuri. Viljeltiin mm ohraa, kasvatettiin lampaita._NEWLINE_Keramiikka otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 6000-5500 eaa. (II). Nauta, puuvilla, tiilirakenteita, ihmisen savikuvia, lapis lazuli -kauppaa Iranin kanssa._NEWLINE_Varhaisen viljelykyl\xc3\xa4n keskiala oli noin 2.7 ha. Suurin kyl\xc3\xa4 oli tuolla ajalla noin 12.5 ha. T\xc3\xa4mm\xc3\xb6inen oli esimerkiksi Kili kul Mohammad-vaiheen Tharo Hill Sindhiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAlueellistuva kehitys alkaa 5500 eaa.\n_START_PARAGRAPH_\nViimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 5500 eaa. paikalliset kulttuurit n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4t eri keramiikkatyylein\xc3\xa4. Noin 5000 asutus alkoi olla pysyv\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Belutshistanin kulttuuri siirtyi noin 4500 eaa. Induksen tasangolle ja dreija otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n noin 4300 eaa. Kyl\xc3\xa4t kasvoivat ja niiden luku lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi. Niinp\xc3\xa4 Togau-vaiheessa noin 4300 eaa-3800 eaa oli jo ainakin 7 suurta yli 10 ha kyl\xc3\xa4\xc3\xa4. Suurin kyl\xc3\xa4 oli Quetta Miri, jonka ala oli 23 ha. Asutus oli yh\xc3\xa4 Belutsistanin vuorilla. Kyl\xc3\xa4n keskikoko oli 3.5 ha.\n_START_SECTION_\nLinnoitettuja kyli\xc3\xa4 4000 eaa.\n_START_PARAGRAPH_\nNoin 4000 eaa. maanviljelij\xc3\xa4t levitt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t Belutsistanin ylempiin osiin ja alempaan Sindiin. N\xc3\xa4ihin aikoihin syntyi Indus-laaksoon kasvavia keskuksia. Maanviljelyasutuksia syntyi Brahuin kukkuloille, Zhob-joen laaksoon ja makranin rannikoille, n\xc3\xa4it\xc3\xa4 sanotaan Nalin, Zhobin ja Kullin kulttuureiksi. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kulttuurit erosivat huomattavastikin toisistaan. Nalin kulttuuri teki punaista keramiikkaa ja hautasi kuolleensa maahan, Kullin kulttuuri poltti vainajansa ja teki kivist\xc3\xa4 viivakuvioita sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 pieni\xc3\xa4 laatikoita._NEWLINE_Hieno maalattu ja kiillotettu keramiikka ilmestyi 4000 eaa.:n j\xc3\xa4lkeen. Luultavimmin tavaroiden merkitsemiseen tarkoitetut sinetit tulivat pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen. Maalaamaton keramiikka noin 3600 eaa. j\xc3\xa4lkeen. Kupari otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n n. 4800 eaa. (Mehrgarh III, khalkoliittinen kausi), levisi laajalle vasta n 4000 eaa._NEWLINE_Noin 3800 eaa alkoi Hakra-Kechi Beg -vaihe. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Hakran kulttuuri vallitsi p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Bahawalpurissa ja l\xc3\xa4hialueilla. Siihen liittyi 10 yli 20 ha suuruista kyl\xc3\xa4\xc3\xa4 ja 13 10-20 ha kokoista kyl\xc3\xa4\xc3\xa4. Suurin oli Chambrawala Ther, jonka ala oli noin 35 ha Kyl\xc3\xa4n keskikoko oli 6,6 ha. Hakra-kyli\xc3\xa4 oli noin sata. Samaan aikaan Kachi Bagin vaihe vallitsi Balutsistanissa. Siell\xc3\xa4 suurin kyyl\xc3\xa4 oli Dabar Kot 24.3 ha, yli 20 ha kyli\xc3\xa4 3 kpl, 10-20 ha kyli\xc3\xa4 8a kpl.\n_START_SECTION_\nVarhaisharappalainen vaihe\n_START_PARAGRAPH_\nKaupunkisuunnittelun ajatus on esiintynyt Kot Dijiss\xc3\xa4 jo ennen 2600 eaa. Klassisen induskulttuurin synty tapahtui Kot Dijin, Rehman Dheri ja Banawalin kolmiossa v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 noin 2700-2600 eaa. Noin 2600 eaa. ilmestyi Rehman Dheriin, jonka ala oli 22 hehtaaria ja asukasluku 12000, pohjois-etel\xc3\xa4-asemakaava. Kunalissa tehtiin ensi kertaa tiili\xc3\xa4 esiharappalaisten ja harappalaisten standardien mukaan. 2920-2550 eaa. Kalinbanganissa otettiin keinokastelu k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n, ja tiilten vakiomitat 3:2:1, joka edelsi Induskulttuurin my\xc3\xb6hempi\xc3\xa4 1:2:4 mittoja. Banawalissa on merkkej\xc3\xa4 aikaisemman asutuskerroksen tuhoutumisesta, ja uusien s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisempien rakentamisesta, ja puolustusvalleista. Kirjoitusta sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t Indus-sinetit ilmaantuivat vasta Harappa 3A-vaiheessa.\n_START_SECTION_\nPaikalliset kulttuurit 3200-2800 eaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuorilla, Sindhiss\xc3\xa4 ja Punjabissa vallitsi Kot Dijin perinne. Suurin Kot Diji -vaiheen asutuskeskus oli Harappa, jonka ala oli tuolloin 40 ha. Monia suuria keskuksia oli Bahawalpurin osavaltiossa L\xc3\xa4nsi-Punjabissa. Yli 20 ha keskuksia oli 5, 10-20 ha keskuksia 11. Kot Dijin paikkoja on l\xc3\xb6ydetty yhteens\xc3\xa4 111, ja keksim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen ala on 6.3 ha._NEWLINE_Idemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Punjabissa, Rajasthanissa ja Haryanassa vallitsi Siswalin traditio. T\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ajalta on Kalibangan I. Sen suurin keskus oli Rakhigarhim, jonka ala oli 40 ha. Yli 20 ja keskuksia oli 2, yli 10 ha keskuksia 7. Mutta pieni\xc3\xa4 paikkoja oli suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. Paikkoja oli 165, joitten keskikoko oli 4.3 ha._NEWLINE_Quettan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 oli Damb Sadaatin kulttuuri. Sen suurin keskus oli 23 ha Quetta Miri. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli ainoa yli 20 ha keskus. Mundigak 18.75 ha ja Kranai Hill 10.7 ha. olivat ainoat muut yli 10 ha keskusket. Puolet asutuksista alle 1 ha. Asutusten keskikoko 2.64 ha, l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikkoja 37._NEWLINE_Etel\xc3\xa4-Balutsistanissa, Sindhiss\xc3\xa4 ja Gujaratissa vallitsi Amri-Nalin perinne. Ainakin 164 paikkaa on l\xc3\xb6ydetty. Niiden keksikoko on 3.67 ha. Suurimpia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6paikkoja olivat Gurajarin Dholavira, 30 ha ja Balutshistanin Las Belan alueen LB-1 22 ha. Kaksi yli 20 ha paikkaa. Kuusi 10-20 ha paikkaa. Nimikkopaikan Amrin ala 8 ha, Nalin ala 5,7 ha. Amrista on l\xc3\xb6ydetty varhaisia villiaaseja, joita tuohon aikaan k\xc3\xa4ytettiin hevosen sijasta. Amrin-Nalin perinteen lis\xc3\xa4ksi Gujaratissa oli Anartan kuparikautista keramiikkaa, Pre-Prabhasin Somtnathissa ja Padrin esiharappalaista asutusta.\n_START_SECTION_\nVarhainen riisin viljely\n_START_PARAGRAPH_\nRiisi tunnettiin Idusjoen-Gangesjoen jokivarsilla jo 7000-6000 eaa. mutta yleisemmin sit\xc3\xa4 viljeltiin vasta 3000-2500 eaa.'