b'\n_START_ARTICLE_\nBe Incorporated\n_START_SECTION_\nYhti\xc3\xb6 perustetaan\n_START_PARAGRAPH_\nYhti\xc3\xb6 perustettiin vuonna 1990. Yhti\xc3\xb6n perustivat Jean-Louis Gass\xc3\xa9e (JLG) ja Steve Sakoman, jotka molemmat olivat aiemmin ty\xc3\xb6skennelleet Applella muun muassa Apple Newton -projektissa. Vuoden 1990 alussa JLG:n ja Applen silloisen toimitusjohtajan John Scullyn sukset meniv\xc3\xa4t pahasti ristiin, mink\xc3\xa4 seurauksena JLG ja Sakoman ryhtyiv\xc3\xa4t hautomaan suunnitelmia markkinoilla silloin vahvan multimediakoneen, Commodoren Amigan kilpailijasta. My\xc3\xb6hemmin samana vuonna JLG sek\xc3\xa4 Sakoman l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t Applelta._NEWLINE_Vuoden loppupuolella ensimm\xc3\xa4inen Sakomanin rakentama prototyyppi tulevan tietokoneen emolevyst\xc3\xa4 oli testivaiheessa. Siin\xc3\xa4 ei ollut mit\xc3\xa4\xc3\xa4n muuta kuin yksi suoritin, muistia, sarjaportti ja pari v\xc3\xa4yl\xc3\xa4\xc3\xa4. Tietokonetta ei oltu viel\xc3\xa4 nimetty. Vuoden 1991 alkupuolella joukkoon oli liittynyt muutamia muitakin ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4, joista suurin osa oli aiemmin ollut t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 Applella; mukana olivat muun muassa Benoit Schillings, Bob Herold sek\xc3\xa4 Erich Ringewalk._NEWLINE_Alkavalla yhti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli nyt sek\xc3\xa4 ohjelmisto- ett\xc3\xa4 laitteistosuunnittelijoita. Alun perin yhti\xc3\xb6n oli tarkoitus ostaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 kolmannelta osapuolelta, mutta yht\xc3\xa4\xc3\xa4n sopivaa ei l\xc3\xb6ytynyt. Ehdokkaana oli ainakin Chorus Microsystemsin Chorus OS, mutta se oli kallis, eik\xc3\xa4 sopimukseen p\xc3\xa4\xc3\xa4sty. Syntyi siis tarve tehd\xc3\xa4 oma._NEWLINE_Seuraavan kolmen vuoden ajan Sakoman n\xc3\xa4perteli ja suunnitteli laitteistoa. H\xc3\xa4n lis\xc3\xa4si useita liit\xc3\xa4nn\xc3\xa4isi\xc3\xa4, kuten puhelinkortin, \xc3\xa4\xc3\xa4nikortin sis\xc3\xa4\xc3\xa4nrakennetulla syntetisoijalla ja useita n\xc3\xa4yt\xc3\xb6nohjaimia. Samalla ty\xc3\xb6 jatkui k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4isen version parissa._NEWLINE_Viel\xc3\xa4 nimett\xc3\xb6m\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 testiversiossa oli vain moniajava ydin ja komentokehote ohjelmien ajamiseksi \xe2\x80\x93 GUI puuttui, samoin tietokantapohjainen tiedostoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, vaikka ne olivat suunnitteilla. Yhti\xc3\xb6 yritti ensin sovittaa Sun Microsystemsin NeWS-ikkunointij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n BeBoxiin. Tulos j\xc3\xa4i laihaksi, koska sovittaminen oli vaikeaa eik\xc3\xa4 sen rakenne sopinut j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n kovin hyvin. _NEWLINE_Schillings oli kaikessa hiljaisuudessa tehnyt omaa ikkunointij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Pian yhti\xc3\xb6 luopuikin NeWS-ikkunointij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n sovittamisesta ja p\xc3\xa4\xc3\xa4tti k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 Schillingsin tuotosta pohjana uudelle grafiikkaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4lle. _NEWLINE_Vuoden 1994 alussa palkattiin useita ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4, muun muassa Peter Potrebic ja Robert Polic. Hein\xc3\xa4kuuhun 1994 asti kaikki ohjelmat oli kirjoitettu AT&T:n Hobbit-suorittimelle; BeBoxissa oli kaksi Hobbitt-suoritinta sek\xc3\xa4 kolme AT&T:n DSP-piiri\xc3\xa4. Yhti\xc3\xb6n ep\xc3\xa4onneksi Hobbit ei koskaan saavuttanut suosiota, vaikka my\xc3\xb6s Apple suunnitteli k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 Newton-k\xc3\xa4mmentietokoneellaan. AT&T veti suorittimen pois markkinoilta v\xc3\xa4h\xc3\xa4isen kiinnostuksen vuoksi._NEWLINE_Yhti\xc3\xb6n katse k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi PowerPC-laitteistoon, koska siin\xc3\xa4 oli hyv\xc3\xa4 hinta-teho-suhde ja sill\xc3\xa4 oli takanaan useita isoja yrityksi\xc3\xa4 (muun muassa Apple, IBM ja Motorola). Vuonna 1995 palkattiin Joseph Palmer sovittamaan BeBox kahdelle PowerPC-suorittimelle.\n_START_SECTION_\nBe ker\xc3\xa4\xc3\xa4 julkisuutta\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1995 tapahtui paljon my\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 asioita. Palmerin nerokkuuden ja BeOSin modulaarisen rakenteen ansiosta siirtyminen PowerPC:lle tapahtui kivuttomasti ja yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4n nopeasti. Brad Taylor palkattiin kirjoittamaan verkkopino BeBoxille. Ty\xc3\xb6tahti oli koko alkuvuoden huima, ja viimein, viiden vuoden ty\xc3\xb6skentelyn j\xc3\xa4lkeen, yhti\xc3\xb6 p\xc3\xa4\xc3\xa4tti, ett\xc3\xa4 on aika astua julkisuuteen. Toinen syykin oli: yhti\xc3\xb6 oli j\xc3\xa4lleen kovissa veloissa. _NEWLINE_K\xc3\xa4ytt\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4lle mietittiin useita nimivaihtoehtoja, mutta lopulta nimeksi tuli yksinkertaisesti BeOS (Be Operating System). Sit\xc3\xa4 ja BeBoxia esiteltiin Agenda 95 -messuilla, jossa esitys sai raikuvat aplodit. BeBox laitettiin myyntiin kolmantena lokakuuta, ja sen suosio yll\xc3\xa4tti yhti\xc3\xb6n. Koska laitteet koottiin viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa k\xc3\xa4sin, yhti\xc3\xb6 kykeni myym\xc3\xa4\xc3\xa4n vain 100 konetta loppuvuoden aikana._NEWLINE_Vuoden 1996 alkupuolella yhti\xc3\xb6 oli j\xc3\xa4lleen taloudellisissa vaikeuksissa, ja ilmoitti, ett\xc3\xa4 yli tuhannesta ostopyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4 huolimatta vain 100 BeBoxia oli saatavilla. Useat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4t pettyiv\xc3\xa4t, kun he eiv\xc3\xa4t saaneet tilaamaansa laitetta. Yhti\xc3\xb6 joutui jopa keskeytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n laitteiden tuottamisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4ksi ajaksi rahanpuutteessa, mik\xc3\xa4 ei ainakaan auttanut tilannetta._NEWLINE_Lopulta yhti\xc3\xb6 sai tehty\xc3\xa4 sopimuksen kolmannen osapuolen kanssa BeBoxien kokoamisesta, testaamisesta ja kuljettamisesta k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jille. Tuloksena oli tosin useita toimitusvaikeuksia, er\xc3\xa4 rikkin\xc3\xa4isi\xc3\xa4 \xc3\xa4\xc3\xa4nipiirej\xc3\xa4 ja muita ongelmia. Elokuussa julkaistiin ainoa virallinen p\xc3\xa4ivitys BeBoxiin: suoritinten kellotaajuuden nosto 133 megahertsiin, sek\xc3\xa4 pari muutosta koteloon. Suunnitelmissa oli my\xc3\xb6s nelj\xc3\xa4n suorittimen versio BeBoxista, mutta sit\xc3\xa4 ei koskaan saatu myyntiin asti._NEWLINE_Tammikuussa 1997 yhti\xc3\xb6 ilmoitti lopettavansa BeBoxin kehitt\xc3\xa4misen. Syyn\xc3\xa4 oli toimitusvaikeudet sek\xc3\xa4 JLG:n lausunnon mukaan tarve suunnata resurssit mahdollisimman monen erilaisen PowerPC-pohjaisen laitteiston tukemiseen. _NEWLINE_BeOS sovitettiin PowerPC-malleille 603 ja 604, joita my\xc3\xb6s Apple ryhtyi niihin aikoihin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tarjolla oli my\xc3\xb6s useita muita PowerPC-tietokoneita, kuten PowerComputing Dual PowerPC 604 @ 250 MHz, sek\xc3\xa4 DayStar Dual PowerPC -lis\xc3\xa4kortti. Yhti\xc3\xb6 julkaisi version sovelluskehitt\xc3\xa4jille ja jakoi sit\xc3\xa4 eri Macintosh-lehtien mukana. Elokuussa 1997 julkaistiin ensimm\xc3\xa4inen versio Intel-koneille.\n_START_SECTION_\nLoppu l\xc3\xa4henee hitaasti, mutta varmasti\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 1997 ja 1998 useat kaupalliset yhti\xc3\xb6t julkaisivat BeOS-versioita tuotteistaan, kuten Metrowerks, Opera, Bochs, BeatWare, CINEMA 4D ja Gobe. BeOS ker\xc3\xa4si uskollisen, mutta pienen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4j\xc3\xa4kunnan. Yhti\xc3\xb6 jatkoi k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ja uusien ominaisuuksien lis\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4, vaikka k\xc3\xa4rsi rahoitusongelmista. 20. kes\xc3\xa4kuuta 1999 Be, Inc. listautui p\xc3\xb6rssiin._NEWLINE_Tammikuussa 2000 yhti\xc3\xb6 ilmoitti siirtyv\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Internet-p\xc3\xa4\xc3\xa4telaitteisiin. Tuotteen nimeksi tuli BeIA (Be Internet Appliance). BeOS-k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jien keskuudessa "focus shift"-nimell\xc3\xa4 tunnettu toimenpide k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sai kaikki BeOSia tukevien PC-ohjelmistoja valmistavien yritysten lopettamaan ohjelmien tuottamisen Intel-pohjaiselle BeOSille._NEWLINE_Maaliskuussa 2000 yhti\xc3\xb6 julkaisi ilmaiseen jakeluun vain hieman karsitun version BeOS R5 -k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4st\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 BeOS Personal Edition 5.0. Sit\xc3\xa4 jaettiin monien tietokonelehtien mukana ja sen sai ladata vapaasti verkosta. Version pystyi jopa asentamaan suoraan Windows-osiolle omaan tiedostoonsa ja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sielt\xc3\xa4. Ilmainen versio kuitenkin s\xc3\xb6i yhti\xc3\xb6n ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n heikkoa myynti\xc3\xa4 entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Vuonna 2001 yhti\xc3\xb6 julkaisi ensimm\xc3\xa4iset BeIA-versiot. BeIA oli l\xc3\xa4hes samanlainen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n\xc3\xa4 kuin BeOS, mutta se oli suunnattu sulautettuihin j\xc3\xa4rjestelmiin ja helppoon Internet-k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Saman vuoden marraskuussa yhti\xc3\xb6 ilmoitti olevansa taloudellisissa vaikeuksissa. Palm osti sen koko osakekannan, ja Be, Inc. -yhti\xc3\xb6n tarina p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4lkipyykki\n_START_PARAGRAPH_\nYhti\xc3\xb6 haastoi Microsoftin oikeuteen vuonna 2002, syytteen\xc3\xa4 antitrustilakien rikkominen.  Oikeutta k\xc3\xa4ytiin runsaan vuoden ajan, kunnes Microsoft p\xc3\xa4\xc3\xa4tti jupakan maksamalla yhti\xc3\xb6lle $23\xc2\xa0250\xc2\xa0000.\n_START_SECTION_\nMist\xc3\xa4 nimi Be keksittiin\n_START_PARAGRAPH_\nTarinan mukaan JLG halusi yhti\xc3\xb6n nimeksi ensin "United Technoids, Inc.", mutta nimi ei miellytt\xc3\xa4nyt Sakomania. H\xc3\xa4n selasi sanakirjaa etsien parempaa nime\xc3\xa4, ja useita p\xc3\xa4ivi\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin JLG kysyi, mik\xc3\xa4 on lopputulos. Sakoman vastasi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n on vasta kohdassa B sanakirjassa. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n JLG totesi, "Be on kiva. Se saa riitt\xc3\xa4\xc3\xa4." ("Be is nice. End of story.")\n_START_SECTION_\nPerint\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nYhti\xc3\xb6n lippulaivatuote BeOS sek\xc3\xa4 ep\xc3\xa4onnistunut tietokonehanke BeBox olivat molemmat aikaansa edell\xc3\xa4. BeBoxin motto tai mainoslause oli "Yksi suoritin ei riit\xc3\xa4" ("One processor per user is not enough"), ja laite oli alusta pit\xc3\xa4en suunniteltu symmetriseen moniprosessointiin. Aika ei ollut kuitenkaan kyps\xc3\xa4 useiden suoritinten kotitietokoneille. Lis\xc3\xa4ksi koneessa oli muita erikoisuuksia kuten liitin nimelt\xc3\xa4 GeekPort, jossa oli muun muassa useita D/A- ja A/D-liit\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 37-pinninen D-liitin yleisk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_K\xc3\xa4ytt\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 oli kirjoitettu l\xc3\xa4hes kokonaan C++-kielell\xc3\xa4 ja oli vahvasti olio-orientoitunut. Siin\xc3\xa4 oli 64-bittinen tiedostoj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, jossa oli paljon tietokantaominaisuuksia, kaikki sen ohjelmat oli s\xc3\xa4ikeistetty ja sen tuki usealle suorittimelle oli erinomainen. J\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 perustui microkernel-arkkitehtuuriin ja oli kaikilta osiltaan t\xc3\xa4ysin modulaarinen. _NEWLINE_Useita yhti\xc3\xb6n ideoita on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6hemmiss\xc3\xa4 tuotteissa._NEWLINE_Saksalainen yhti\xc3\xb6 yellowTAB osti BeOSin l\xc3\xa4hdekoodin vuonna 2001, ja on vuodesta 2003 l\xc3\xa4htien kehitt\xc3\xa4nyt j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n seuraajaa, nimelt\xc3\xa4 ZETA. K\xc3\xa4ytt\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n versio R1 julkaistaan kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2005, mutta se ei sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 montaakaan uutta ominaisuutta, vaan pyrkii tuomaan sen ajan tasalle. Uudet ominaisuudet tulevat lupausten mukaan my\xc3\xb6hemmin._NEWLINE_Verkossa on useita, itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 projekteja BeOS-k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n elvytt\xc3\xa4miseksi, kuten Haiku-projekti, Blue Eyed OS ja Cosmoe. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 jokainen pyrkii korvaamaan yksitellen BeOSin eri moduulit vapaalla l\xc3\xa4hdekoodilla, ja t\xc3\xa4ten lopulta tuottamaan vapaan version k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4st\xc3\xa4.'