b'\n_START_ARTICLE_\nEsa Pakarinen\n_START_SECTION_\nLapsuus ja nuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nEsa Pakarinen syntyi 1911 R\xc3\xa4\xc3\xa4kkyl\xc3\xa4n Hernevaarassa Pohjois-Karjalassa kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4suutarin Paavo Pakarisen ja Angeliina Hirvosen kuusilapsiseen perheeseen. Is\xc3\xa4 oli itseoppinut haitarinsoittaja. Perhe kiersi Esan varhaiset vuodet ymp\xc3\xa4ri Savoa ja Pohjois-Karjalaa, kunnes asettui vuonna 1920 Joensuuhun. Syksyll\xc3\xa4 1921 Pakarinen meni kansakouluun suoraan kolmannelle luokalle, mutta h\xc3\xa4nen koulumenestyksens\xc3\xa4 j\xc3\xa4i varsin vaatimattomaksi. Nuoruusvuosinaan Pakarinen ty\xc3\xb6skenteli muun muassa sis\xc3\xa4vesilaivoilla l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4, juoksupoikana Karjalaisen kirjapainossa, tiilenly\xc3\xb6j\xc3\xa4n\xc3\xa4, maalarina ja muissa sekat\xc3\xb6iss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nMusiikkiuran alku\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1929 Pakarinen meni Joensuun Singerille apulaismekaanikoksi. Palkkarahoillaan h\xc3\xa4n osti ensimm\xc3\xa4isen haitarinsa ja aloitti soittoharjoittelut korvakuulolta, sill\xc3\xa4 vaikka h\xc3\xa4n olikin lapsena n\xc3\xa4pel\xc3\xb6inyt is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 soittopeli\xc3\xa4, h\xc3\xa4n ei kuitenkaan ollut saanut t\xc3\xa4lt\xc3\xa4 soitto-oppeja. Seuraavana vuonna Pakarinen perusti Keskiy\xc3\xb6-orkesterin, joka soitti viikonloppuisin Joensuun Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen tilaisuuksissa sek\xc3\xa4 keikkaili Lieksassa, Sortavalassa, Tuupovaarassa , yleens\xc3\xa4 pitkin Pohjois-Karjalan ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entaloja. Orkesterin muita j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 olivat tuleva sosiaalidemokraattinen kansanedustaja Varma Kosto Turunen rummuissa ja Heikki Piiparinen viulussa. My\xc3\xb6hemmin Turunen ryhtyi laulusolistiksi ja trumpetinsoittajaksi; Otto Tikkanen tuli rumpalistiksi. Yhtye soitti 1930-luvun hittej\xc3\xa4 ja Turunen lauloi v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 megafoniin. 1931 orkesteriin liittyi toiseksi viulistiksi Eino Kosonen._NEWLINE_Elokuussa 1931 Pakarinen l\xc3\xa4hti suorittamaan asepalvelustaan 2. Polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4pataljoonan konekiv\xc3\xa4\xc3\xa4rikomppaniaan Valkj\xc3\xa4rvelle. Vapauduttuaan armeijasta seuraavana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n palasi Keskiy\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Soittajakavereiden ehtona paluulle oli, ett\xc3\xa4 Pakarinen opettelee soittamaan nuoteista. Keskiy\xc3\xb6n hanuristina ty\xc3\xb6skentelyn lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n soitti Joensuun Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen soittokunnassa kornettia ja tenoritorvea. P\xc3\xa4iv\xc3\xa4ty\xc3\xb6kseen Pakarinen teki muun muassa maalarin ja kuorma-auton apumiehen t\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja toimi Joensuun S\xc3\xa4hk\xc3\xb6n "tolppa-apinana"._NEWLINE_Jouluna 1934 Pakarinen meni naimisiin Joensuun Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enteatterin laulaja-n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4 Aino Juntusen kanssa. Avioliitto p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi eroon vuonna 1937. Vuonna 1937 Keskiy\xc3\xb6 oli viisimiehinen kokoonpano joka kierteli viikonloput ja joitakin arki-iltojakin pitkin Pohjois-Karjalan ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entaloja. Seuraavana vuonna jo seitsenmiehiseksi paisunut yhtye siirtyi haitarijazziin ja alkoi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 amerikkalaisia sovituksia. N\xc3\xa4ihin aikoihin Pakarinen alkoi n\xc3\xa4ytell\xc3\xa4 pieniss\xc3\xa4 rooleissa Joensuun Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enteatterissa._NEWLINE_Syksyll\xc3\xa4 1938 Joensuun Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enteatteriin tuli Kemin teatterista n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4 Orvokki Vesaranta (1915\xe2\x80\x932010), jonka Pakarinen kihlasi vappuna 1939. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli edess\xc3\xa4 muutto Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n Vesarannan ty\xc3\xb6n per\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Pakarinen sai ty\xc3\xb6paikan M\xc3\xa4ki-Matin rautaosaston varastolla. Syksyll\xc3\xa4 pariskunta meni naimisiin, mutta avio-onni katkesi lyhyeen sodan uhan takia. Liikekannallepanom\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ys komensi Esan Vihtavuoreen ilmatorjuntakoulutukseen.\n_START_SECTION_\nSota-aika\n_START_PARAGRAPH_\nMarraskuussa 1939 Pakarinen komennettiin ilmatorjuntapatteristoon Survon kartanolle Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n maalaiskuntaan, jossa h\xc3\xa4n palveli talvisodan ajan. Samassa paikassa palveli Tauno Palo patterip\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n autonkuljettajana. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1940 talvisodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 Pakarinen ja Palo n\xc3\xa4ytteliv\xc3\xa4t yhdess\xc3\xa4 Aleksis Kiven Kihlauksessa Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n nuorisoseurantalolla. V\xc3\xa4lirauhan aikoihin Pakarinen jatkoi t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 M\xc3\xa4ki-Matilla ja perusti nelimiehisen Rytmi-orkesterin, joka soitti Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalolla jatkosotaan asti. Tuolloin syntyi Pakarisen ensimm\xc3\xa4inen lapsi Paula._NEWLINE_Jatkosodan alkaessa Pakarinen komennettiin Haapam\xc3\xa4elle ilmatorjuntapatteriin, josta h\xc3\xa4n siirtyi Sulkavalle ja edelleen eri puolille Karjalankannasta. Varsinaisen palveluksen ohessa h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli viihdytyskeikkoja hanuristina muun muassa rykmentin kuoron kanssa ja kiertue 14-miehisess\xc3\xa4 orkesterissa oopperalaulaja Aulikki Rautawaaraa s\xc3\xa4est\xc3\xa4en._NEWLINE_1943 Pakarinen siirrettiin P\xc3\xa4\xc3\xa4majan viihdytysjoukkoihin Helsinkiin. Heti ensimm\xc3\xa4iseksi h\xc3\xa4n joutui oopperalaulaja Kalle Ruususen s\xc3\xa4est\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi ja l\xc3\xa4hti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kanssa viikon harjoittelun j\xc3\xa4lkeen ensimm\xc3\xa4iselle kiertueelle Karjalankannakselle. Muita kiertuepaikkoja olivat muun muassa Yl\xc3\xa4-Syv\xc3\xa4ri, \xc3\x84\xc3\xa4nislinna, Suomenlahden ranta, Ivalon seutu, Kuola, Liinahamari, Parkkina ja Luttojoki. Esityksi\xc3\xa4 annettiin my\xc3\xb6s saksalaisille joukoille Kuolan niemimaalla ja Pohjois-Norjassa, muun muassa kuukauden mittainen keikka Tenossa Eino Katajavuoren, Aune Roihan ja Bruno Nurmi-Johanssonin kanssa. Sodan loppuvaiheessa viihdytysjoukot hajotettiin ja Pakarinen sai siirron jalkav\xc3\xa4keen M\xc3\xb6hk\xc3\xb6\xc3\xb6n, josta k\xc3\xa4sin h\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi komennuksilla Messuhallin aseveli-illoissa.\n_START_SECTION_\nKiertuemieheksi\n_START_PARAGRAPH_\nSodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 Pakarinen palasi Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, ty\xc3\xb6skennellen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4t Keski-Suomen rautakaupassa ja illat seitsenmiehisess\xc3\xa4 Jyv\xc3\xa4spojat-orkesterissa amerikkalaista jazzia soittaen. Ex-Melody Maker, Kale Pohjola, oli b\xc3\xa4ndin alttosaksofonisti. Keikkoja oli useita, mutta Pakarinen erosi ryhm\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja perusti oman kolmihenkisen Rytmi-orkesterin, joka kierteli muun muassa Laukaassa ja Keuruulla. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n soitti alttoviulua ja huilua Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enyhdistyksen orkesterissa._NEWLINE_Vuoden 1944 lopulla Pakarinen muutti perheens\xc3\xa4 kanssa Lahteen, vain saadakseen huomata, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nelle luvattua ty\xc3\xb6paikkaa ei ollutkaan. Avioliitosta tuli virallinen ero tammikuussa 1946. Vailla vakituista ty\xc3\xb6paikkaa Pakarinen ryhtyi ensi kertaa t\xc3\xa4ysip\xc3\xa4iv\xc3\xa4iseksi viihdytt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi. Yksi kes\xc3\xa4 meni ruotsalaisen Zoo-sirkuksen orkesterissa, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti kiertueelle Toivo Alaj\xc3\xa4rven, Paula Eron ja Maire Tammenlaakson kanssa. Kiertueen pist\xc3\xa4ytyess\xc3\xa4 Varkaudessa 1946 Pakarinen j\xc3\xa4i paikkakunnalle asumaan hattukauppias, leskirouva Elli Ahon (o.s. Vartiainen) alivuokralaiseksi. H\xc3\xa4n sai ty\xc3\xb6paikan paikalliselta konepajalta ja perusti Varkauden Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalolle jo kolmannen Rytmi-orkesterinsa. Nelihenkinen yhtye soitteli ymp\xc3\xa4ri Kuopion l\xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4, Arvo Ukkolan tullessa laulusolistiksi. 1947 Pakarinen avioitui Elli Ahon kanssa ja jouluna syntyi lapsi Esa Pakarinen Junior. Ellill\xc3\xa4 oli edellisest\xc3\xa4 avioliitosta jo kaksi poikaa._NEWLINE_Menty\xc3\xa4\xc3\xa4n naimisiin Pakarinen j\xc3\xa4tti ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 konepajalla ja meni vaimonsa hattuliikkeeseen modistiksi. Hattuhommat vaihtuivat kuitenkin pian kiertueisiin, kun Pakarinen p\xc3\xa4\xc3\xa4si hanuristiksi SAK:n ohjelmallisille viihdytyskiertueille, aluksi Viljo Vesterisen tuuraajaksi. Kiertueilla h\xc3\xa4n esiintyi muun muassa Kauko K\xc3\xa4yhk\xc3\xb6n, Siiri Angerkosken ja Eugen Malmst\xc3\xa9nin kanssa. N\xc3\xa4ihin aikoihin Pakarinen, joka aiemmin oli esiintynyt vakavana muusikkona, ryhtyi kehittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n esityksens\xc3\xa4 oheen humoristisia numeroita. H\xc3\xa4n kehitti savon murretta v\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4v\xc3\xa4n hampaattoman hanuristin Severi Suhosen roolin, josta tuli my\xc3\xb6hemmin Pekka Puup\xc3\xa4\xc3\xa4n ohella Pakarisen tunnetuin roolihahmo._NEWLINE_1940-luvun lopulla Pakarinen ly\xc3\xb6tt\xc3\xa4ytyi yhteiselle kiertueelle Reino Helismaan ja Tapio Rautavaaran kanssa. H\xc3\xa4n jatkoi Severi Suhosena esiintymist\xc3\xa4 ja kehitti my\xc3\xb6s uuden hahmon, vanhapiika Impi Umpilammen. Helismaa nikkaroi tekstej\xc3\xa4 Suhosen ja Umpilammen hahmoille. Syksyll\xc3\xa4 1950 Tapio Rautavaara l\xc3\xa4hti omille teilleen ja Jorma Ik\xc3\xa4valko tuli t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tilalle. _NEWLINE_S\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Toivo K\xc3\xa4rki, Reino Helismaan ty\xc3\xb6toveri, yllytti Suomen Filmiteollisuuden toimitusjohtajan T. J. S\xc3\xa4rk\xc3\xa4n katsomaan Pakarista, Helismaata ja Ik\xc3\xa4valkoa heid\xc3\xa4n esiintyess\xc3\xa4\xc3\xa4n maaliskuussa 1951 Oulunkyl\xc3\xa4n ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalolla. S\xc3\xa4rkk\xc3\xa4 piti n\xc3\xa4kem\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n ja pyysi kolmikon v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti koekuvauksiin.\n_START_SECTION_\nFilmit\xc3\xa4hti\n_START_PARAGRAPH_\nKes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1951 alkoivat musiikillisen komediaelokuvan Rovaniemen markkinoilla kuvaukset Lapissa ja Rovaniemell\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4osissa kolmena ep\xc3\xa4onnisena kullankaivajana oli kolmikko Pakarinen-Helismaa-Ik\xc3\xa4valko ja elokuvan muissa rooleissa olivat muun muassa Siiri Angerkoski, Marja Korhonen ja Mai-Brit Heljo. Pakarinen esiintyi elokuvassa Severi Suhosen hahmossaan. Kuvausten lomassa filmiryhm\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjesti iltamat, joihin saapui 700 maksanutta katselijaa. Elokuvan Pohjanhovin-keikalla voi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4, kun Pakarinen vet\xc3\xa4\xc3\xa4 kiertuenumeronsa frakissa, ilman Severi-asua. Elokuva tuli ensi-iltaan marraskuussa 1951, ja kriitikot l\xc3\xb6iv\xc3\xa4t filmin t\xc3\xa4ysin lyttyyn. Suomen Sosialidemokraatin Eugen Terttula otsikoi kuuluisan murska-arvionsa "T\xc3\xb6rky on t\xc3\xb6rky\xc3\xa4"; tuottaja S\xc3\xa4rkk\xc3\xa4 suurennutti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n arvostelun ja laittoi sen koeteatterinsa sein\xc3\xa4lle. Yleis\xc3\xb6\xc3\xa4 riitti teattereiden lippuluukuilla arvosteluista huolimatta, ja elokuvasta muodostui niin sanotun rillumarei-viihteen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6laukaus. Syksyll\xc3\xa4 Pakarinen levytti ensimm\xc3\xa4isen levyns\xc3\xa4 Severi Suhosen jenkka / H\xc3\xb6lm\xc3\xb6l\xc3\xa4n h\xc3\xa4\xc3\xa4t._NEWLINE_Rovaniemen markkinoiden j\xc3\xa4lkeen Pakarinen p\xc3\xa4\xc3\xa4si toiseen elokuvaan L\xc3\xa4nnen lokarin veli, jonka muissa rooleissa esiintyiv\xc3\xa4t Henry Theel, Sirkka-Liisa Wil\xc3\xa9n ja Elsa Turakainen. Filmi tuli ensi-iltaan huhtikuussa 1952 ja sai Rovaniemen markkinoiden kohtelun: kriitikot haukkuivat mutta yleis\xc3\xb6 virtasi katsomoon. Pakarinen levytti tuoreeltaan elokuvan nimikappaleen, ja levy kohosi kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 levymyyntitilastojen k\xc3\xa4rkip\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n. V\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Pakarinen k\xc3\xa4v\xc3\xa4isi kiertueilla K\xc3\xa4rjen, Helismaan, P\xc3\xa4rre F\xc3\xb6rarsin, Henry Theelin ja Matti Louhivuoren kanssa, sek\xc3\xa4 keikkaili Helsingiss\xc3\xa4. Hotelli Tornin huoneesta 602 tuli Pakarisen koti l\xc3\xa4hes kymmeneksi vuodeksi, kotona Varkaudessa h\xc3\xa4n ei kiireisimpin\xc3\xa4 vuosina k\xc3\xa4ynyt kuin joulunpyhin\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_Seuraavaa elokuvaa Rantasalmen sulttaani l\xc3\xa4hdettiin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1952 kuvaamaan aina Espanjaan ja Marokkoon asti. Matka oli Pakarisen ensimm\xc3\xa4inen ulkomaanmatka, lukuun ottamatta jatkosodan aikana viihdytysjoukoissa tehtyj\xc3\xa4 esiintymisi\xc3\xa4 Pohjois-Norjassa. Mukaan l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t muut p\xc3\xa4\xc3\xa4osanesitt\xc3\xa4j\xc3\xa4t Oke Tuuri, Assi Nortia ja Kauko K\xc3\xa4yhk\xc3\xb6. Kuvausmatkalla ei syntynyt ihmeempi\xc3\xa4 tuloksia, kun ryhm\xc3\xa4 keskittyi l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 hauskanpitoon, ja elokuva pitikin lopulta kuvata suurimmaksi osaksi SF:n Liisankadun studioilla pahvikulisseissa. Tuottaja S\xc3\xa4rkk\xc3\xa4 ei erityisemmin ilahtunut lopputuloksesta._NEWLINE_Talvella 1953 kuvattiin elokuvaa Lent\xc3\xa4v\xc3\xa4 kalakukko, jossa Pakarisella oli junan kondukt\xc3\xb6\xc3\xb6rin rooli (elokuva sis\xc3\xa4lsi yhden Suomen varhaisimmista alkuteksti-animaatioista, kalan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja pyrst\xc3\xb6ll\xc3\xa4 varustetun junan, jonka vaunuissa esiintyjien nimet). Elokuvan tunnuss\xc3\xa4velm\xc3\xa4n levyversio myi yli 10\xc2\xa0000 kpl ja j\xc3\xa4i pysyv\xc3\xa4ksi numeroksi Pakarisen ohjelmistoon. Elokuvan sivuosassa L\xc3\xa4ski-Leevin\xc3\xa4 oli Masa Niemi. H\xc3\xa4n ja Pakarinen tapasivat tuolloin toisensa ensi kertaa. Reino Helismaa keksi heid\xc3\xa4n muistuttavan Ola Fogelbergin sarjakuvasankareilta Pekalta ja P\xc3\xa4tk\xc3\xa4lt\xc3\xa4. Heid\xc3\xa4t palkattiin v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti tulevaan Puup\xc3\xa4\xc3\xa4-filmiin, joka tehtiin heti Kalakukon per\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nPekka Puup\xc3\xa4\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen Pekka Puup\xc3\xa4\xc3\xa4-filmi, Ville Salmisen ohjaama Pekka Puup\xc3\xa4\xc3\xa4 (1953) oli nopeasti purkitettu tuotos, jolta ei ihmeit\xc3\xa4 odotettu. Suuren suosion my\xc3\xb6t\xc3\xa4 se kuitenkin sai pikaisesti jatkoa. Seuraavana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4 kuvattiin Pekka Puup\xc3\xa4\xc3\xa4 kes\xc3\xa4laitumilla, jossa Pakarisen, Niemen ja Siiri Angerkosken ohella esiintyiv\xc3\xa4t Olavi Virta ja Ruth Johansson. Olavi Virta esiintyi viel\xc3\xa4 kahdessa seuraavassakin Puup\xc3\xa4\xc3\xa4-filmatisoinnissa, vastan\xc3\xa4yttelij\xc3\xb6in\xc3\xa4\xc3\xa4n Anneli Sauli ja Eila Peitsalo. Pekka ja P\xc3\xa4tk\xc3\xa4 puistot\xc3\xa4tein\xc3\xa4 oli elokuva, jossa er\xc3\xa4s Puup\xc3\xa4\xc3\xa4-elokuvien vakiohahmoista, talonmies Pikkarainen (Armas Jokio), n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyy ensimm\xc3\xa4isen kerran._NEWLINE_V\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Pakarinen teki yhden ei-Puup\xc3\xa4\xc3\xa4 -filmatisoinnin Hei, rillumarei!, jossa h\xc3\xa4n palasi Severi Suhosen rooliin. Elokuvassa irvittiin korkeakulttuuria ja annettiin pieni n\xc3\xa4p\xc3\xa4ys kriitikoille. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen jatkettiin taas Puup\xc3\xa4\xc3\xa4-filmien parissa, parhaimmillaan jopa kolmen filmin vuosivauhdilla. Kaikkiaan Puup\xc3\xa4\xc3\xa4-elokuvia syntyi kolmetoista, joista 11 ohjasi Armand Lohikoski. Elokuvien k\xc3\xa4sikirjoittajina vuorottelivat Reino Helismaa ja Lohikoski. _NEWLINE_1950-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 Esa Pakarinen ja Masa Niemi aloittivat Lasse Pihlajamaan kanssa Puup\xc3\xa4\xc3\xa4-kiertueet, joita tehtiin aina Niemen kuolemaan vuoteen 1960 asti. Vuonna 1956 Pakarinen perusti Allu Kososen, Matti Heiskasen ja Aarne Pekkalan kanssa Ala-T\xc3\xb6l\xc3\xb6vi\xc3\xb6n VPK -nimisen kokoonpanon. Ryhm\xc3\xa4 hajosi kuitenkin melko pian joukkion heikon viinakurin my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Viina kiristi my\xc3\xb6s Pakarisen ja Masa Niemen v\xc3\xa4lej\xc3\xa4, koska Niemi oli raskaan sarjan ryyppymies. V\xc3\xa4lit olivat toisinaan kokonaan poikki, mutta sovinnon synnytty\xc3\xa4 Puup\xc3\xa4it\xc3\xa4 jatkettiin taas._NEWLINE_Alkoholisoitunut Masa Niemi riisti henkens\xc3\xa4 kesken kiertueen Tampereen uimahallin retkeilymajassa toukokuussa 1960. Masa Niemen kuoltua Puup\xc3\xa4\xc3\xa4-filmit loppuivat, ja seuraavana vuonna tehty Veikko Itkosen Mullin mallin j\xc3\xa4i Pakarisen viimeiseksi elokuvaksi yli kymmeneen vuoteen. Mullin mallin, jossa Pakarisen lis\xc3\xa4ksi esiintyiv\xc3\xa4t muun muassa Eemeli, Repe Helismaa, Spede Pasanen ja Matti Louhivuori, oli oikeastaan kiertueiltaman\xc3\xa4yt\xc3\xb6s siirrettyn\xc3\xa4 filmille. Elokuvassa Pakarinen esiintyy niin Severi Suhosena kuin Impi Umpilampenakin ja esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 monia vakionumeroitaan. Pakarinen jatkoi n\xc3\xa4yttelemist\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydetty\xc3\xa4\xc3\xa4n uudeksi P\xc3\xa4tk\xc3\xa4ksi Pekka Lappalaisen. He tekiv\xc3\xa4t vain teatteriesityksi\xc3\xa4 Osuuspankin nimiin ymp\xc3\xa4ri Suomea. Pakarinen oli l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt Lappalaisen mikkelil\xc3\xa4isest\xc3\xa4 pankista, jossa t\xc3\xa4m\xc3\xa4 toimi sihteerin\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHiljaiseloa ja uusi nousu\n_START_PARAGRAPH_\n1950-luvun loppupuolisko ja 1960-luvun alkupuolisko olivat Pakariselle levytysten osalta hyvin hiljaista aikaa. Vuonna 1962 Pakarinen ja Eugen Malmst\xc3\xa9n l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t kolmen kuukauden kiertueelle viihdytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n amerikansuomalaisia Yhdysvaltoihin ja Kanadaan. Keikkoja tehtiin kaikkiaan viitisenkymment\xc3\xa4. Samaan aikaan he levyttiv\xc3\xa4t Reino Helismaan parodiamieless\xc3\xa4 sanoittamat tangosikerm\xc3\xa4t Eugen ja Esa tangoja t\xc3\xa4rvelem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 1 ja 2._NEWLINE_1960-luvun alussa televisio levisi kulovalkean tavoin ymp\xc3\xa4ri Suomea ja iltamakulttuuri n\xc3\xa4ivettyi hiljalleen pois. Samalla rillumarei joutui v\xc3\xa4istym\xc3\xa4\xc3\xa4n, kun suuret ik\xc3\xa4luokat varttuivat ja rockmusiikki valtasi lavat. Pakarinen tunsi my\xc3\xb6s kiristyneen tilanteen ja ep\xc3\xa4ili joutuuko viel\xc3\xa4 palaamaan "oikeisiin t\xc3\xb6ihin". Pelastukseksi koitui Sokos-tavaratalo, joka pestasi Severi Suhosen tavarataloviihdytt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi Pohjois-Karjalan myym\xc3\xa4l\xc3\xb6ihins\xc3\xa4. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 hommissa Pakarinen viihtyi seitsemisen vuotta._NEWLINE_Pakarisen t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6kumppani Reino Helismaa kuoli vuonna 1965, mink\xc3\xa4 vuoksi Pakarinen j\xc3\xa4i Severi Suhonen -hahmoineen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 yksin. Tapio Rautavaaran laulelmalinja oli kaukana Pakarisen tyylist\xc3\xa4, ja Jorma Ik\xc3\xa4valko oli jo vuosia sitten j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt kiertueet ja levytt\xc3\xa4misen ja siirtynyt ty\xc3\xb6el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Helismaalta p\xc3\xb6yt\xc3\xa4laatikkoon j\xc3\xa4\xc3\xa4neet Pakariselle tehdyt tekstit hupenivat pian, ja Toivo K\xc3\xa4rki sovitti Pakariselle Matti Jurvan, Tatu Pekkarisen ja muiden vanhojen kupletintekij\xc3\xb6iden ralleja, mutta s\xc3\xa4velsi my\xc3\xb6s uutta, enimm\xc3\xa4kseen vaatimattomasti menestynytt\xc3\xa4 materiaalia eri sanoittajien teksteihin._NEWLINE_Kiertue-el\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja elokuvanteon loputtua Pakarinen jatkoi levytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Vuonna 1966 ilmestyiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4iset LP:ns\xc3\xa4 Severi Suhonen ja Severi Suhonen Ala-T\xc3\xb6l\xc3\xb6vi\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Samaisena vuonna julkaistiin Terho K\xc3\xb6n\xc3\xb6sen Suhmuran Santra ja seuraavana vuonna K\xc3\xa4rjen ja Juha Vainion Rapurallaa, jotka nousivat Pakarisen harvoiksi tuolloisiksi hiteiksi. 1970-luvun puolella ilmestyiv\xc3\xa4t LP:t Lonkalta Irwin Goodmanin kanssa, sek\xc3\xa4 Esa & Eemeli. Kaksikko teki vuonna 1972 kiertueen Yhdysvalloissa ja Kanadassa suomalaissiirtolaisten keskuudessa. Samana vuonna ilmestyi my\xc3\xb6s albumi Vihonviimeiset tangot, joka sis\xc3\xa4lsi Toivo K\xc3\xa4rjen s\xc3\xa4velt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 tangoja Vexi Salmen uudelleen sanoittamina._NEWLINE_1970-luku toi tullessaan my\xc3\xb6s jonkinlaisen kulttuuripiirien siunauksen Pakarisen ty\xc3\xb6lle, kun kulttuurintutkijat alkoivat arvostaa 1950-luvun rillumareit\xc3\xa4. Pakarinen esiintyi muun muassa Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n Kulttuurip\xc3\xa4ivill\xc3\xa4, KOM-teatterin lauluillassa Helsingiss\xc3\xa4 ja Varkauden huumoritapahtumassa. Vuonna 1973 Pakarinen piti n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n juhlakonsertin Finlandia-talossa. Mainostelevisio televisioi tapahtuman, jossa taustalla oli Eino Virtasen johtama 20-miehinen orkesteri. Illan aikana lavalla n\xc3\xa4htiin muun muassa Pekka Puup\xc3\xa4\xc3\xa4, Impi Umpilampi ja Severi Suhonen. Muina illan esiintyjin\xc3\xa4 Eila Itkonen Justiinana, Masa Niemen sisko Taimi M\xc3\xa4kinen P\xc3\xa4tk\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja Armas Jokio talonmies Pikkaraisena. Samana vuonna konsertin kanssa syntyi Pakarisen viimeinen elokuva, Matti Kassilan ohjaama Meilt\xc3\xa4h\xc3\xa4n t\xc3\xa4m\xc3\xa4 k\xc3\xa4y (1973), jossa h\xc3\xa4n esiintyi ik\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneen\xc3\xa4 Severi Suhosena. Elokuvan muissa rooleissa esiintyiv\xc3\xa4t Kauko Helovirta, Pentti Siimes, Jussi Jurkka, Kirsti Ortola ja Olavi Ahonen. _NEWLINE_Vuonna 1974 Pakarinen j\xc3\xa4i sairausel\xc3\xa4kkeelle astman vuoksi, mutta jatkoi kuitenkin ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llist\xc3\xa4 keikkailua. Samaisena vuonna tehtiin Eug\xc3\xa9n Malmstenin kanssa kiertue Australiassa \xe2\x80\x93 13 keikkaa paikallisilla Suomi-taloilla. 1975 sanoittaja Vexi Salmi l\xc3\xa4hestyi Pakarista idealla levytt\xc3\xa4\xc3\xa4 1950-luvun rock\'n\'rollia savon murteella. Syntyi albumi Pakarock joka myi yli 26\xc2\xa0000 kappaletta, ylt\xc3\xa4en kultalevyyn. Seuraavana vuonna Pakarinen teki muutaman rokkikeikan Savonlinnassa ja Mikkeliss\xc3\xa4 ja teki toisen Pakarock-levyn, jolta kuitenkin j\xc3\xa4i kultalevy saamatta, levymyyntirajan noustua vuoden aikana yl\xc3\xb6sp\xc3\xa4in. Vuonna 1978 Pakarinen osallistui Syksyn S\xc3\xa4veleen kappaleella "Vaasan junassa", joka ei selviytynyt loppukilpailuun. _NEWLINE_Vuosikymmenen lopulla h\xc3\xa4net n\xc3\xa4htiin my\xc3\xb6s televisio-ohjelmissa kuten Omissa jutuissa, Tosimiehiss\xc3\xa4 ja vierailijana Kivikasvoissa. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1980 n\xc3\xa4htiin Severi Suhosen j\xc3\xa4\xc3\xa4hyv\xc3\xa4isesiintyminen Tervon kes\xc3\xa4tapahtumassa. Hahmo teki kuitenkin viel\xc3\xa4 paluun, vaikka Esa olikin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Severiin kyll\xc3\xa4stynyt. 1980-luvulla Pekka Puup\xc3\xa4\xc3\xa4 her\xc3\xa4tettiin henkiin, Pekka Lappalaisen toimiessa P\xc3\xa4tk\xc3\xa4n\xc3\xa4. Keikkoja tehtiin S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankin lastenjuhlissa. Vuosikymmenen aikana ilmestyi viel\xc3\xa4 kolme albumia ennen Pakarisen kuolemaa. Viimeisimm\xc3\xa4ksi albumiksi j\xc3\xa4i Savolaesta sanarrieskoo (1988/cd94), jonka tuotti Jaakko Salo._NEWLINE_Esa Pakarinen kuoli sy\xc3\xb6p\xc3\xa4\xc3\xa4n 78-vuotiaana. H\xc3\xa4net haudattiin K\xc3\xb6n\xc3\xb6npellon hautausmaalle Varkauteen. H\xc3\xa4n oli viimeinen suomalainen viihdetaiteilija, jonka hautajaiset valtio kustansi.\n_START_SECTION_\nKuoleman j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1995 Pakarisen kunniaksi pystytettiin R\xc3\xa4\xc3\xa4kkyl\xc3\xa4n kuntaan muistomerkki ja Esa Pakarisen museo aloitti toimintansa R\xc3\xa4\xc3\xa4kkyl\xc3\xa4n kunnantalolla vuonna 2011. Ennen vuotta 2011 Esa Pakarisen museo sijaitsi Varkaudessa, mutta museo lopetettiin vuonna 2002. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Varkaudessa sijaitsee Esa Pakarisen puisto._NEWLINE_Vuonna 1999 Pakarisesta julkaistiin postimerkki, jossa Pakarinen n\xc3\xa4kyy Severi Suhosena ja merkki mainostaa elokuvaa Lent\xc3\xa4v\xc3\xa4 kalakukko._NEWLINE_9.2.2011 julkaistiin kaksi Esa Pakarisen kokoelmalevy\xc3\xa4: Meilt\xc3\xa4h\xc3\xa4n t\xc3\xa4m\xc3\xa4 k\xc3\xa4y! Kaikki levytykset 1951-1988 ja Meilt\xc3\xa4h\xc3\xa4n t\xc3\xa4m\xc3\xa4 k\xc3\xa4y! 48 ikimuistoisinta kappaletta.'