b'\n_START_ARTICLE_\nSaksan 7. panssaridivisioona\n_START_SECTION_\nPerustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nWehrkreis IX perusti 2. kevyen divisioonan (saks. 2. leichte Division) Gerassa 10. marraskuuta 1938. Divisioonan henkil\xc3\xb6st\xc3\xb6 tuli l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Th\xc3\xbcringenista. Perustettaessa divisioonaan kuuluivat 66. panssaripataljoona sek\xc3\xa4 6. ja 7. mekanisoitu ratsuv\xc3\xa4kirykmentti. Lis\xc3\xa4ksi siihen kuuluivat kaksipataljoonainen 7. tiedustelurykmentti, kaksipatteristoinen 78. kentt\xc3\xa4tykist\xc3\xb6rykmentti, 58. pioneeripataljoona ja 42. panssarintorjuntapataljoona. Joukkoyksik\xc3\xb6t sijaitsivat useassa eri varuskunnassa, kuten usein oli tapana ennen sotaa perustetuissa yhtymiss\xc3\xa4. Gerassa olivat divisioonan esikunta, 7. mekanisoidun ratsuv\xc3\xa4kirykmentin I pataljoona ja panssarintorjuntapataljoona. 6. mekanisoidun ratsuv\xc3\xa4kirykmentin I pataljoona oli sijoitettu Rudolstadtiin ja 7. rykmentin II pataljoona oli sijoitettu kentt\xc3\xa4tykist\xc3\xb6rykmentin kanssa Jenaan. Pioneeripataljoona sijaitsi Riesassa ja tiedustelurykmentin I pataljoona (moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4pataljoona) Kissengeniss\xc3\xa4 ja sen II pataljoona (panssariautopataljoona) Meiningeniss\xc3\xa4. Divisioonaan liitettiin viestipataljoona vasta lokakuun 1939 lopulla, ja divisioonan viestikomppania oli Erfurtissa. Divisioonaan oli liitetty ilmavoimien kevyt ilmatorjuntapatteristo.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nPuolan sotaretke\xc3\xa4 varten divisioona liitettiin 10. armeijan XV armeijakuntaan. Divisioonan panssaripataljoonan kalustona oli ainoastaan kevyit\xc3\xa4 PzKw I- ja PzKw II -vaunuja, mutta muuten divisioona oli hyvin varustettu. Se l\xc3\xa4p\xc3\xa4isi armeijakunnan mukana Puolan rajalla olleen puolustuksen ja mursi Wartan alueen joukkojen vastarinnan. Divisioona eteni kohti Varsovaa, kunnes se siirrettiin torjumaan Puolan armeijan vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4. Divisioona osallistui Radomin saarrostukseen, jolloin p\xc3\xa4\xc3\xa4osa Puolan armeijasta tuhottiin. Se eteni t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Bzuran pohjoispuolta, k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi sitten it\xc3\xa4\xc3\xa4n, eteni Veikselille ja osallistui Varsovan valtaukseen. Varsova antautui 27. syyskuuta. Divisioona pysyi Puolassa aina 1. lokakuuta saakka, jolloin se aloitti paluumarssin Saksaan._NEWLINE_Sodassa saatujen kokemusten perusteella panssarijoukkoja laajennettiin, jolloin divisioona t\xc3\xa4ydennettiin 18. lokakuuta 1939 Gerassa 7. panssaridivisioonaksi. Divisioonaan liitettiin 1. marraskuuta vasta perustettu 25. panssarirykmentin esikunta sek\xc3\xa4 sen I ja II pataljoona. 66. panssaripataljoona liitettiin panssarirykmentin III pataljoonaksi. Samanaikaisesti 7. tiedustelurykmentin esikunta lakkautettiin ja rykmentin ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 pataljoonasta muodostettiin 7. moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4pataljoona ja toisesta pataljoonasta 7. tiedustelupataljoona. Lis\xc3\xa4ksi maaliskuussa 1940 6. ja 7. mekanisoitu ratsuv\xc3\xa4kirykmentti nimettiin kiv\xc3\xa4\xc3\xa4rirykmenteiksi, jotka liitettiin vasta perustetun 7. kiv\xc3\xa4\xc3\xa4riprikaatin esikunnan alaisuuteen._NEWLINE_Pienist\xc3\xa4 parannuksista huolimatta divisioona oli edelleen vuonna 1940 heikosti varustettu: siihen kuului 12. huhtikuuta kolme panssaripataljoonaa, vaikka m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4vahvuus olisi ollut nelj\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 kolmannella pataljoonalla ollut ainuttakaan PzKw III -vaunua. Divisioonan kalustona oli 72 PzKw II-, 37 PzKw I- ja 23 PzKw IV -vaunua, joiden lyhyet 75 millimetrin tykit rajoittivat niiden taistelukelpoisuutta. Divisioonan t\xc3\xa4rkein vaunumalli oli t\xc5\xa1ekkil\xc3\xa4inen Panzerkampfwagen 38(t).\n_START_SECTION_\nRanskan valtaus\n_START_PARAGRAPH_\nDivisioona osallistui Erwin Rommelin komennossa Ranskan valtaukseen, jossa se k\xc3\xa4rsi Saksan panssariyhtymist\xc3\xa4 suurimmat tappiot. Sen miehist\xc3\xa4 682 kaatui, 1\xc2\xa0643 haavoittui ja 285 joutui sotavankeuteen tai katosi. Divisioona menetti 42 panssarivaunua, joista kuusitoista oli saksalaisvalmisteisia. Divisioona saapui illalla 12. kes\xc3\xa4kuuta Maasin rannalle Houx\xe2\x80\x99n sululle, joka sijaitsi Dinantista hieman alajuoksun suuntaan. Sen 7. moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4pataljoona ylitti joen Ranskan 5. moottoroidun divisioonan ja 18. divisioonan v\xc3\xa4liseen aukkoon. Pataljoona loi sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n, jota kyettiin ilmavoimien tukemana laajentamaan seuraavana iltana niin, ett\xc3\xa4 pioneerit aloittivat sillan rakentamisen. Pime\xc3\xa4n laskeuduttua 16. kes\xc3\xa4kuuta divisioona ylitti Belgian ja Ranskan rajan Solre-le-Ch\xc3\xa2teaun l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ja jatkoi sen j\xc3\xa4lkeen etenemist\xc3\xa4. Divisioona valtasi Avesnesin yll\xc3\xa4k\xc3\xb6ll\xc3\xa4, ohitti Landreciesin ja saapui aamunkoitteessa Le Cateauun marssittuaan y\xc3\xb6n aikana 50 kilometri\xc3\xa4. Belgian ja Ranskan taisteluissa divisioona tuhosi Ranskan 1. panssaridivisioonan ja otti yli 10\xc2\xa0000 sotavankia. Kahden vuorokauden taisteluissa divisioona tuhosi yli 100 ranskalaista panssarivaunua, 30 panssariautoa ja 27 kentt\xc3\xa4tykki\xc3\xa4 ja menetti itse 35 miest\xc3\xa4 kaatuneina ja 59 haavoittuneina._NEWLINE_Divisioona torjui yhdess\xc3\xa4 motorisoidun SS-divisioona Totenkopfin kanssa liittoutuneiden vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen Arrasissa. Divisioona tuhosi Ranskan 31. motorisoidun divisioonan, esti liittoutuneiden vet\xc3\xa4ytymisen Cherbourgista ja otti yli 30\xc2\xa0000 sotavankia lis\xc3\xa4\xc3\xa4. Sotavankien joukossa oli muun muassa viisi amiraalia. Sotaretken aikana divisioona otti kaikkiaan 97\xc2\xa0468 sotavankia, ampui alas 52 lentokonetta, tuhosi 15 lentokonetta kent\xc3\xa4lle ja valtasi tusinan. Divisioonan joukot vangitsivat Ranskan Atlantin-laivaston komentajan sek\xc3\xa4 suuren osan brittil\xc3\xa4isest\xc3\xa4 51. yl\xc3\xa4maan divisioonasta mukaan lukien sen komentajan sek\xc3\xa4 20 muuta kenraalia. Lis\xc3\xa4ksi yhtym\xc3\xa4 tuhosi tai valtasi 277 kentt\xc3\xa4tykki\xc3\xa4, 64 panssarintorjuntatykki\xc3\xa4, 458 panssarivaunua tai panssaroitua ajoneuvoa, 4\xc2\xa0000\xe2\x80\x935\xc2\xa0000 kuorma-autoa, 1\xc2\xa0500\xe2\x80\x932\xc2\xa0000 henkil\xc3\xb6autoa, yli 300 linja-autoa ja muuta kalustoa._NEWLINE_Sotaretken aikana Britannian ja Ranskan joukot antoivat divisioonalle lempinimen \xe2\x80\x9dAavedivisioona\xe2\x80\x9d, jonka saksalaiset ottivat ylpein\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n kuultuaan sotavankien k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n sit\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nIt\xc3\xa4rintamalla\n_START_PARAGRAPH_\nSotatoimien p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 divisioona j\xc3\xa4i miehitysjoukoksi Bordeaux\xe2\x80\x99n alueelle, josta se siirrettiin helmikuussa 1941 It\xc3\xa4-Preussiin. Divisioona hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si 22. kes\xc3\xa4kuuta 1941 operaatio Barbarossan Keskustan armeijaryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Neuvostoliittoon. Divisioona saavutti osana 3. panssariryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 puoleenp\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4n menness\xc3\xa4 Alytuksen, jossa vallattiin kaksi Niemen-joen ylitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 siltaa. Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 laajennettaessa divisioona joutui maahan kaivettujen panssarivaunujen tuleen kaupungin it\xc3\xa4puolella olevalla harjulla k\xc3\xa4rsien suurehkoja tappioita. Divisioona torjui useita neuvostojoukkojen tekemi\xc3\xa4 vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 ja sai iltaan menness\xc3\xa4 varmistettua sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4t._NEWLINE_Vietetty\xc3\xa4\xc3\xa4n y\xc3\xb6n levossa korjaten vaurioituneita ajoneuvojaan divisioona jatkoi aamulla etenemist\xc3\xa4 kohti Vilnaa. Matkalla oli kaadetuista puista tehtyj\xc3\xa4 murrosteita sek\xc3\xa4 palavaa mets\xc3\xa4\xc3\xa4 eik\xc3\xa4 niink\xc3\xa4\xc3\xa4n neuvostojoukkoja ennen kuin Vilnan l\xc3\xa4nsipuolella, jossa tiedustelupataljoona t\xc3\xb6rm\xc3\xa4si puolustukseen ryhmittyneisiin joukkoihin. Tiedustelupataljoona kiersi esteen sivuitse ja se valtasi alueella olevan etenemiselle t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n sillat. Iltaan menness\xc3\xa4 panssarivaunuilla vahvistettu tiedustelupataljoona varmisti Vilnan kaakkoispuolella olevan korkeamman maastonkohdan ja pime\xc3\xa4n laskeuduttua panssarikolonnat eteniv\xc3\xa4t pohjoiseen vallaten kaupungin it\xc3\xa4osat. Varhain seuraavana aamuna moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4pataljoona valtasi Vilnan ulkopuolella olevan lentokent\xc3\xa4n ja siell\xc3\xa4 olevat 50 lentokonetta. Panssarivaunujen valvoessa kaupungin it\xc3\xa4osia jalkav\xc3\xa4ki eteni aamun valjetessa keskustaan. Neuvostojoukot tekiv\xc3\xa4t etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 useita vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4, jotka torjuttiin._NEWLINE_Vilnasta l\xc3\xa4hdetty\xc3\xa4\xc3\xa4n divisioona osallistui Minskin motin luomiseen, Stalin-linjan murtamiseen, V\xc3\xa4in\xc3\xa4joen ylitykseen, Smolenskin taisteluun, Dneprin ylitykseen, Vitsebskin, Vjazman, Klinin ja Moskovan taisteluihin. 78. panssaritykist\xc3\xb6rykmentti ilmoitti 13. lokakuuta tuhonneensa 263 panssarivaunua, 124 kentt\xc3\xa4tykki\xc3\xa4, 69 panssarintorjuntatykki\xc3\xa4, 760 kuorma-autoa, 48 bunkkeria, nelj\xc3\xa4 lentokonetta, viisi ammusvarastoa, kuusi veturia sek\xc3\xa4 panssarijunan. Hinta oli kuitenkin kova, sill\xc3\xa4 15. marraskuuta menness\xc3\xa4 divisioona oli menett\xc3\xa4nyt 290 miest\xc3\xa4 kaatuneina, 783 haavoittuneina ja 45 sotavankeina tai kadonneina._NEWLINE_Neuvostojoukot aloittivat talven tullessa vuosien 1941\xe2\x80\x931942 talvioffensiivin. Divisioonan 6. kiv\xc3\xa4\xc3\xa4rirykmentin I pataljoona supistui 23. tammikuuta 1942 menness\xc3\xa4 viiteen upseeriin, 25 aliupseeriin ja 161 mieheen ja saman rykmentin II pataljoonan vahvuus oli 17 upseeria, 72 aliupseeria ja 293 miest\xc3\xa4. Normaalisti kumpaankin pataljoonan kuului noin 700 miest\xc3\xa4. Kerran 25. panssarirykmentin vaunuista toimintakuntoisena oli vain nelj\xc3\xa4 t\xc5\xa1ekkoslovakialaista vaunua ja yksi PzKw IV, joten p\xc3\xa4\xc3\xa4osa divisioonasta taisteli erilaisissa tilap\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 jalkav\xc3\xa4kiosastoissa. P\xc3\xa4\xc3\xa4osa panssarikalustosta seisoi varaosien puutteen vuoksi, kun saksalaisten huolto ei kyennyt toimittamaan etulinjan joukoille materiaalit\xc3\xa4ydennyksi\xc3\xa4. Divisioona puolusti R\xc5\xbeevin tasankoa ja piti 9. armeijan huoltotien avoinna. 6. kiv\xc3\xa4\xc3\xa4rirykmentin II pataljoona lakkautettiin miesten huvetessa samoin kuin yksi vaunupataljoonista. 25. panssarirykmentti supistettiin nelikomppaniaiseksi ja 37. tiedustelupataljoonan eloonj\xc3\xa4\xc3\xa4neet liitettiin 7. moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4pataljoonaan._NEWLINE_23. tammikuuta 1942 menness\xc3\xa4 divisioonasta oli kaatunut 2\xc2\xa0055, haavoittunut 5\xc2\xa0737 ja kadonnut tai joutunut sotavangiksi 313 miest\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi sairaana oli 1\xc2\xa0089 miest\xc3\xa4, joista p\xc3\xa4\xc3\xa4osa paleltumien tai t\xc3\xa4iden levitt\xc3\xa4mien sairauksien vuoksi. Siten kokonaistappiot olivat 9\xc2\xa0203 miest\xc3\xa4, joista 336 oli upseereita. Divisioonan vahvuus oli ollut hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen alkaessa 22. kes\xc3\xa4kuuta noin 400 upseeria ja 14\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4. Divisioonan vahvuus oli 27. toukokuuta en\xc3\xa4\xc3\xa4 8\xc2\xa0589 upseeria ja miest\xc3\xa4, joista p\xc3\xa4\xc3\xa4osa ei kuulunut divisioonaan vuotta aiemmin.\n_START_SECTION_\nLevossa ja t\xc3\xa4ydennett\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 Ranskassa\n_START_PARAGRAPH_\nSuurten tappioiden vuoksi divisioona siirrettiin toukokuussa 1942 Etel\xc3\xa4-Ranskaan lepoon ja t\xc3\xa4ydennett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Ranskassa panssarirykmentti vastaanotti muun muassa 35 PzKw III Ausf J- ja 30 PzKw IV Ausf G -panssarivaunuja. Divisioonan 7. kiv\xc3\xa4\xc3\xa4riprikaatin esikunta lakkautettiin ja kiv\xc3\xa4\xc3\xa4rirykmentit muutettiin panssarikrenat\xc3\xb6\xc3\xb6rirykmenteiksi. Marraskuussa divisioona osallistui Vichyn Ranskan miehitykseen marssien V\xc3\xa4limeren rannikolle Marseilleen ja Touloniin.\n_START_SECTION_\nPaluu it\xc3\xa4rintamalle\n_START_PARAGRAPH_\nDivisioona l\xc3\xa4hetettiin takaisin it\xc3\xa4rintamalle, kun 6. armeija joutui saarroksiin Stalingradissa. It\xc3\xa4rintamalla divisioona liitettiin osaksi etel\xc3\xa4n armeijaryhm\xc3\xa4\xc3\xa4. Divisioona torjui Rostovissa neuvostojoukkojen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen alkuvuodesta 1943. Taistelutoimien alkaessa divisioonalla oli 95 panssarivaunua, joista 20 oli vanhentuneita. Divisioona tuhosi tai valtasi 7. tammikuuta ja 27. helmikuuta v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana 354 panssarivaunua, 124 kentt\xc3\xa4tykki\xc3\xa4, 276 panssarintorjuntatykki\xc3\xa4, 70 kranaatinheitint\xc3\xa4, 414 kuorma-autoa ja suuren joukon muuta sotamateriaalia. Se menetti samanaikaisesti kaksitoista panssarivaunua._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin divisioona osallistui vet\xc3\xa4ytymiseen Donin ja Donetsin alueilta taistellen muun muassa Izjumissa ja Harkovassa. Divisioona k\xc3\xa4rsi vakavia tappioita operaatio Zitadelless\xc3\xa4, joka oli saksalaisten viimeinen suuri hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys it\xc3\xa4rintamalla. Operaation p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyess\xc3\xa4 divisioonan vahvuus oli laskenut viiteentoista panssarivaunuun ja kolmeen jalkav\xc3\xa4kipataljoonaan. Kurskin taistelun j\xc3\xa4lkeen divisioonasta muodostettiin taisteluosasto (saks. Kampfgruppe), joka taisteli Belgorodissa, Kiovassa ja \xc5\xbdytomyriss\xc3\xa4. 7. panssarikrenat\xc3\xb6\xc3\xb6rirykmentin I pataljoona k\xc3\xa4rsi taippioina vuoden 1943 tammikuun alusta lokakuun loppuun 2\xc2\xa0144 miest\xc3\xa4 eli kolme kertaa normaalivahvuutensa._NEWLINE_Marraskuussa 1943 divisioona k\xc3\xa4rsi suuria tappioita vet\xc3\xa4ydytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 Kiovasta, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen se taisteli Ternopilissa maaliskuuhun 1944. Divisioonan puolustus murtui neuvostojoukkojen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksess\xc3\xa4, ja se j\xc3\xa4i Korsunin mottiin 1. panssariarmeijan mukana. Divisioona murtautui motista, mutta se k\xc3\xa4rsi suuria tappioita, menetti muun muassa kaikki Tiikeri-vaununsa. Divisioonan vahvuus oli 21. huhtikuuta 1\xc2\xa0872 miest\xc3\xa4, yhdeks\xc3\xa4n tykki\xc3\xa4, yksitoista panssarintorjuntatykki\xc3\xa4 ja yhdeks\xc3\xa4n panssarivaunua, joista yksi oli vallattu T-34. Divisioonasta muodostettu taisteluosasto osallistui keskustan armeijaryhm\xc3\xa4n mukana Neuvostoliiton vuoden 1944 kes\xc3\xa4hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen torjuntaan Minskiss\xc3\xa4 ja Lidassa._NEWLINE_Divisioona taisteli elokuussa 1944 Liettuassa Raseiniaissa, ja osa sen joukoista j\xc3\xa4i 10. lokakuuta Memeliss\xc3\xa4 mottiin. Mottiin j\xc3\xa4\xc3\xa4neet evakuoitiin meritse Pillauhun (nyk. Baltijsk) 22. lokakuuta. Divisioona koottiin Arysin harjoitusalueella It\xc3\xa4-Preussissa, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen divisioona taisteli Elbingiss\xc3\xa4 ja Neuvostoliiton talvioffensiivin 1944\xe2\x80\x931945 alkaessa Veikselin alueella. Divisioona joutui alkuvuodesta 1945 taistelemaan meri selustassaan Gdynian ja Gda\xc5\x84skin v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella, jossa se joutui saarroksiin. Saksan laivasto evakuoi henkil\xc3\xb6st\xc3\xb6n Swinem\xc3\xbcndeen, mutta divisioona menetti kaiken kalustonsa. Siit\xc3\xa4 huolimatta divisioona osallistui huhtikuussa Berliinin puolustamiseen. P\xc3\xa4\xc3\xa4osa henkil\xc3\xb6st\xc3\xb6st\xc3\xa4 kykeni vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4nsiliittoutuneiden hallussa olevalle alueella, ja divisioona antautui brittijoukoille 3. toukokuuta Schweriniss\xc3\xa4.'