b'\n_START_ARTICLE_\nKahden potenssit\n_START_PARAGRAPH_\nMatematiikassa kahden potenssi on mik\xc3\xa4 tahansa ei-negatiivinen kokonaisluku, joka saadaan korottamalla luku kaksi johonkin potenssiin; toisin sanoen luku kaksi kerrottuna itsell\xc3\xa4\xc3\xa4n tietty m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kertoja. My\xc3\xb6s luku 1 on kahden potenssi, sill\xc3\xa4 se saadaan korottamalla kaksi potenssiin nolla. Bin\xc3\xa4\xc3\xa4rij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kahden potenssit ovat aina muotoa 100000...0, samoin kuin kymmenen potenssit kymmenj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_Koska luku kaksi on bin\xc3\xa4\xc3\xa4rij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n kantaluku, kahden potensseilla on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 asema tietotekniikassa. Erityisesti kaksi korotettuna potenssiin n kertoo, kuinka monella tavalla n kappaletta bittej\xc3\xa4 voidaan valita. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on yl\xc3\xa4raja sille, kuinka suuren numeron bin\xc3\xa4\xc3\xa4rij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 n kappaleella bittej\xc3\xa4 voi esitt\xc3\xa4\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena lukuja, jotka ovat kahden potensseja, ilmaantuu usein eri tietokonej\xc3\xa4rjestelmiss\xc3\xa4. Esimerkiksi kahdeksalla bitill\xc3\xa4 voidaan esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 2\xe2\x81\xb8=256 lukua eli luvut 0\xe2\x80\x93255. Kahdeksan bitin pituiselle jonolle on annettu erityisnimi tavu._NEWLINE_Tietokoneiden muistia mitataan usein kahden potensseilla. Tavu on kahdeksan (2\xc2\xb3) bitti\xc3\xa4. Usein k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n tavun kerrannaisia, jotka ovat kahden potensseja, kuten kibitavu (1\xc2\xa0024 = 2\xc2\xb9\xe2\x81\xb0 tavua) ja mebitavu (1\xc2\xa0048\xc2\xa0576 = 2\xc2\xb2\xe2\x81\xb0 tavua). Koska 1\xc2\xa0024 on noin tuhat, on 1\xc2\xa0024:\xc3\xa4\xc3\xa4 tavua perinteisesti tietotekniikassa kutsuttu kilotavuksi ja vastaavasti 1\xc2\xa0048\xc2\xa0576:ta tavua megatavuksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 voi kuitenkin aiheuttaa sekaannuksia, ja siksi n\xc3\xa4ille kahden potensseille eli \xe2\x80\x9dbin\xc3\xa4\xc3\xa4risille\xe2\x80\x9d kerrannaisille on sittemmin ehdotettu nimityksi\xc3\xa4 kibi ja mebi. My\xc3\xb6s l\xc3\xa4hes kaikki suorittimien rekisterien koot ovat kahden potensseja, joista 64 bitti\xc3\xa4 on t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 yleisin._NEWLINE_Kahden potensseja ilmenee my\xc3\xb6s monissa muissa yhteyksiss\xc3\xa4. Kiintolevyiss\xc3\xa4 sektorien ja lohkojen koot ovat yleens\xc3\xa4 kahden potensseja._NEWLINE_My\xc3\xb6s ne tietotekniikassa esiintyv\xc3\xa4t luvut, jotka eiv\xc3\xa4t ole kahden potensseja, kuten esimerkiksi n\xc3\xa4ytt\xc3\xb6laitteiden resoluutiot, ovat usein muutamien harvojen kahden potenssien summia. Esimerkiksi usein k\xc3\xa4ytetty resoluutio 640 pikseli\xc3\xa4 on 512 + 128. N\xc3\xa4ill\xc3\xa4 luvuilla on siis hyvin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6inen esitys bin\xc3\xa4\xc3\xa4rij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_Alkulukua, joka on jokin kahden potenssi miinus yksi, kutsutaan Mersennen luvuksi. Esimerkiksi numero 31 on Mersennen luku, koska se on yksi v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin luku 32, joka taas on puolestaan kahden potenssi (2\xe2\x81\xb5).'