b'\n_START_ARTICLE_\nRumpukone\n_START_PARAGRAPH_\nRumpukone (alkujaan "rytmilaite") on laite jolla tuotetaan syntetisoituja tai samplattuja rummun- ja muiden ly\xc3\xb6m\xc3\xa4soitinten \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4. Uudemmat rumpukoneet sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t rumpujen sointia toistavia sekvenssereit\xc3\xa4 tai rumpujen sointiv\xc3\xa4ri\xc3\xa4 generoivia syntetisaattoreita. Niihin sis\xc3\xa4ltyy usein my\xc3\xb6s yksil\xc3\xb6llisi\xc3\xa4 rumpu\xc3\xa4\xc3\xa4nien ja -sointien luomismahdollisuuksia._NEWLINE_Rumpukoneet yleistyiv\xc3\xa4t voimakkaasti 1980-luvulla laitteiden ohjelmoitavuuden ja sarjatuotannon my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Er\xc3\xa4it\xc3\xa4 legendaarisimpia rumpukoneita ovat Rolandin TR-808 ja TR-909. Ne saivat suosiota elektronisen musiikin tuottajien ja pian muidenkin musiikkisuuntausten keskuudessa. Laitteiden merkityst\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4\xc3\xa4n Alex Noyerin dokumenttielokuvassa 808 - the Heart of the Beat that Changed the World. Elokuvan ensi-ilta oli maaliskuussa 2015._NEWLINE_Suomalaisyhtyeist\xc3\xa4 esimerkiksi Mika Sundqvist on kertonut, ett\xc3\xa4 Popedan Kaasua...-albumilla (1983) on k\xc3\xa4ytetty rumpukonetta Linn LM-1 clap-clap-efektin saamiseksi, joskin siin\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s ihan oikeaa taputusta, mutta Sundqvistin sanoin: "Eli varsin vaatimaton on LINN osuus mutta se n\xc3\xa4ytti komealta krediteiss\xc3\xa4!\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Jotkin black metal -yhtyeet k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t rumpukonetta rumpalin korvikkeena, esimerkiksi Legion of Sadism albumillaan Auf Gedeih und Verderb, jota arvostelussa haukutaan rumpukoneen osalta voimakkain sanoin:_NEWLINE_\xc2\xbbHuonoinpana tekij\xc3\xa4n\xc3\xa4 kokonaisuudessa on kuitenkin eritt\xc3\xa4in v\xc3\xa4syneen ja paikoin jopa raivostuttavan huonon kuuloinen rumpukone. Sen nakutus, s\xc3\xa4ks\xc3\xa4tys ja sihin\xc3\xa4 aiheuttaa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 turhautumista ja \xc3\xa4rsyyntyneisyytt\xc3\xa4. Kamalimmillaan se yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuulostaa Mysticumilta onnistumatta siin\xc3\xa4 kuitenkaan. Ei n\xc3\xa4in.\xc2\xbb _NEWLINE_Rumpukoneesta k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti lyhennett\xc3\xa4 dr-synt._NEWLINE_Rumpukoneiden suosiota on viime vuosina v\xc3\xa4hent\xc3\xa4nyt tietokoneohjelmistojen laadullinen kehittyminen. Markkinoilla on useita ohjelmia, joita voidaan ohjelmoida samaan tapaan kuin rumpukoneita. Monet my\xc3\xb6s yritt\xc3\xa4v\xc3\xa4t j\xc3\xa4ljitell\xc3\xa4 tietokoneohjelmilla klassikkolaitteiden, kuten TR-808:n ja TR-909:n tuottamia \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4. Kaikkien mielest\xc3\xa4 niill\xc3\xa4 ei saada aikaan riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n aidon kuuloista \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4, jotta itse rumpukoneiden asema olisi uhattuna. Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s rumpukoneosiolla varustettujen syntetisaattorien kehitys monipuolisemmiksi musiikkity\xc3\xb6asemiksi, jolloin erillisten rumpukoneiden tarve on etenkin 2000-luvulla v\xc3\xa4hentynyt. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n taustalla on osaksi MIDI-liit\xc3\xa4nt\xc3\xa4standardi, jonka ensimm\xc3\xa4inen versio esiteltiin jo vuonna 1983. Tyypillisesti aiempaa isompikokoisilla "p\xc3\xa4deill\xc3\xa4" tai rumpukoneosiolla varustettujen musiikkity\xc3\xb6- ja samplausasemien kehitys l\xc3\xa4hti kasvavassa m\xc3\xa4\xc3\xa4rin liikkeelle (MPC, alkujaan MIDI Production Center, sittemmin Music Production Center). Uudemmat rumpukoneet ja musiikkity\xc3\xb6asemat voidaan yleens\xc3\xa4 kytke\xc3\xa4 melko helposti tietokoneeseen, ja monet niist\xc3\xa4 voivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 tietokoneen kovalevy\xc3\xa4 tallennusv\xc3\xa4lineen\xc3\xa4\xc3\xa4n erillismuistien sijaan.'