b'\n_START_ARTICLE_\nTunnustuskirjat\n_START_PARAGRAPH_\nTunnustuskirjat m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelev\xc3\xa4t luterilaisen kirkon opin. Tunnustuskirjat on kokoelma oppia selitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 teoksia, jotka ovat syntyneet erilaisista l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdista eri aikoina. Tunnustuskirjat on koottu yhteen Yksimielisyyden kirjassa (Liber concordiae). Kaikki luterilaiset eiv\xc3\xa4t tunnusta Yksimielisyyden kirjaa tunnustuksenaan. Esimerkiksi Tanskan ja Norjan luterilaiset kirkot ovat hyv\xc3\xa4ksyneet tunnustuksikseen vain Augsburgin tunnustuksen ja katekismukset. Suomen ja Ruotsin kirkot tunnustavat koko Yksimielisyyden kirjan. Luterilainen maailmanliitto vaatii j\xc3\xa4senkirkoiltaan yhtymist\xc3\xa4 erityisesti Augsburgin tunnustukseen ja katekismuksiin.\n_START_SECTION_\nSis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTunnustuskirjojen Yksimielisyyden kirjaan sis\xc3\xa4ltyy:_NEWLINE_Yksimielisyyden kirja: Se on koko tunnustuskirjat, eli kokoelma erilaisia luterilaisia tunnustuksia, joissa m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n sen oppia. Se on koottu ja allekirjoitettu vuonna 1580. Kaikki luterilaiset kirkot eiv\xc3\xa4t ole ottaneet tunnustuksekseen Yksimielisyyden kirjaa, vaan osia siit\xc3\xa4._NEWLINE_Kolme vanhan kirkon tunnustusta: Ne ovat apostolinen uskontunnustus, Nikaian-Konstantinopolin uskontunnustus ja Athanasioksen uskontunnustus. Tunnustukset otettiin mukaan erityisesti sen takia, ett\xc3\xa4 luterilaisuus ei halunnut olla uusi kirkko. Apostolinen uskontunnustus on saanut tunnustuksista erityisaseman luterilaisuudessa ja se on selitetty V\xc3\xa4h\xc3\xa4ss\xc3\xa4 katekismuksessa. Luther my\xc3\xb6s vetosi Athanasioksen uskontunnustukseen Schmalkaldenin opinkohdissa._NEWLINE_Augsburgin tunnustus (Melanchthon): Se on luterilaisen kirkon perustava asiakirja. Keisari Kaarle V:n koolle kutsumilla valtiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4 oli tarkoitus k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4 sit\xc3\xa4, voidaanko evankeliset (eli luterilaiset) hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 valtakunnan j\xc3\xa4seniksi. Saksin vaaliruhtinas antoi Wittenbergin teologien teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi kirjoittaa esitys olennaisimmista eroavaisuuksista opissa ja kirkollisissa k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6iss\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n ja katolisten v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Ennen varsinaisen tunnustuksen muodostumista valmistuivat ns. Torgaun artikkelit, joitten kohteena olivat katolisen kirkon ep\xc3\xa4kohdat ja jotka muodostivat perustan tunnustuksen toiselle osalle, kun taas ns. Schwabach-Marburgin artikkelit muodostivat pohjan tunnustuksen ensimm\xc3\xa4iselle osalle. Melanchthon laati tunnustuksen lopullisessa muodossaan. Aluksi oli tarkoitus antaa keisarille Torgaun artikkelit, mutta ne todettiin yht\xc3\xa4 aikaa liian laajoiksi ja samalla riitt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6miksi, sill\xc3\xa4 niiss\xc3\xa4 ei selitetty riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti varsinaisia oppikysymyksi\xc3\xa4. Melanchton piti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 uskon sis\xc3\xa4ll\xc3\xb6n selvitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4, ja h\xc3\xa4n laati tunnustuksen sanamuodon Lutherin ollessa Koburgissa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tunnustuksen h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hetti Lutherin hyv\xc3\xa4ksytt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Melanchton pyrki v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vastapuolen \xc3\xa4rsytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ja laati esimerkiksi tunnustukseen eritt\xc3\xa4in kohteliaan esipuheen Kaarle V:lle. Tunnustus jakautuu kahteen p\xc3\xa4\xc3\xa4osaan. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitell\xc3\xa4\xc3\xa4n luterilaisen opin p\xc3\xa4\xc3\xa4kohdat (articuli fidei praecipui 1-21), j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 katolisen kirkon erehdyksi\xc3\xa4 (articuli, in quipus recensentur abusus mutati). Ensimm\xc3\xa4inen osa pyrkii osoittamaan, etteiv\xc3\xa4t evankeliset ole kerettil\xc3\xa4isi\xc3\xa4, vaan ett\xc3\xa4 he seisovat alkuper\xc3\xa4isen oikean katolisen opin pohjalla. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen osa pyrkii osoittamaan, ett\xc3\xa4 kirkkojen v\xc3\xa4linen ristiriita on syntynyt evankelisten poistettua er\xc3\xa4it\xc3\xa4 katolisten v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 ja siksi keisarin tulisi n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n asiansa oikeutus. Tunnustus luettiin valtiop\xc3\xa4ivill\xc3\xa4 25. kes\xc3\xa4kuuta 1530. Vuonna 1540 Melanchton teki tekstiin er\xc3\xa4it\xc3\xa4 muutoksia pyrkien l\xc3\xa4hentym\xc3\xa4\xc3\xa4n reformoituja, erityisesti ehtoollista koskevassa kappaleessa X. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 versiota kutsutaan nimell\xc3\xa4 confessio variata._NEWLINE_Augsburgin tunnustuksen puolustus (Melanchthon): Se laadittiin vastineeksi katolilaisten "Confutatio pontificialle", joka oli katolisten teologien Augsburgin tunnustuksen johdosta laatima vastakirjoitus ja jonka v\xc3\xa4itettiin kyenneen kumoamaan sen. Se esitettiin valtiop\xc3\xa4iville 3. elokuuta 1530. Melanchton sai Augsburgin tunnustuksen puolustuksen valmiiksi jo saman vuoden syyskuussa, mutta keisarin kielt\xc3\xa4ydytty\xc3\xa4 ottamasta sit\xc3\xa4 vastaan h\xc3\xa4n viel\xc3\xa4 paranteli sit\xc3\xa4 ja valmisti siit\xc3\xa4 latinalaisen version. Justus Jonas k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n saksaksi ja n\xc3\xa4m\xc3\xa4 molemmat kappaleet painatettiin yhdess\xc3\xa4 vuonna 1531. Puolustus etenee samassa j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4 kuin Augsburgin tunnustus mainiten lyhyesti ne my\xc3\xb6nnytykset, joita katolisten Confutatiossa oli ollut ja k\xc3\xa4sittelee perusteellisesti niit\xc3\xa4 kohtia, joita se oli arvostellut. Puolustus on jyrkempi, perusteellisempi ja teologisempi kuin Augsburgin tunnustus. Se hyv\xc3\xa4ksyttiin jo vuonna 1532 viralliseksi opinesitykseksi._NEWLINE_Schmalkaldenin opinkohdat (tai Schmalkaldenin artiklat) (Luther): Ne on laadittu paavi Paavali III:n koollekutsumaa kirkolliskokousta varten (1537), jossa oli tarkoitus keskustella opillisista asioista. Luterilaiset kuitenkin torjuivat paavin kutsun. Siksi n\xc3\xa4it\xc3\xa4 opinkohtia ei koskaan tarvittu alkuper\xc3\xa4iseen tarkoitukseensa, mutta ne on hyv\xc3\xa4ksytty tunnustuskirjaksi._NEWLINE_Paavin valta ja johtoasema (Melanchthon): Koska Augsburgin tunnustuksessa ei ole k\xc3\xa4sitelty paavin asemaa kirkossa, tehtiin se j\xc3\xa4lkik\xc3\xa4teen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 asiakirja on Melanchtonin laatima ja se on hyv\xc3\xa4ksytty Augsburgin tunnustuksen t\xc3\xa4ydenn\xc3\xb6kseksi. Melanchtonin viel\xc3\xa4 Schmalkaldenin opinkohdissa esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 my\xc3\xb6t\xc3\xa4mielinen suhtautuminen paavin asemaan on muuttunut t\xc3\xa4h\xc3\xa4n teokseen menness\xc3\xa4 p\xc3\xa4invastaiseksi._NEWLINE_Katekismukset (Luther): Tunnustuskirjat sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksi katekismusta, V\xc3\xa4h\xc3\xa4n katekismuksen ja Ison katekismuksen. Ne on laadittu ennen tunnustuskirjojen osia. Ne kirjoitettiin alun perin saksaksi, mutta k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettiin my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s latinaksi. V\xc3\xa4h\xc3\xa4 katekismus on tarkoitettu kansanopetukseen ja iso katekismus papeille ja opettajille, mutta my\xc3\xb6s kaikille kristityille. Katekismuksiin on tehty paljon erilaisia muutoksia. Katekismukset eiv\xc3\xa4t ensisijaisesti ole opin tunnustuksia, vaan l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 opetusk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tarkoitettuja oppikirjoja._NEWLINE_Yksimielisyyden ohje (tai Sovinnonkaava) (mm. Andreae, Chemnitz, Selnecker, Chytraeus): Se laadittiin, koska Lutherin ja Melanchtonin kuoltua luterilainen kirkko alkoi hajaantua opillisesti. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asiakirjassa pyrittiin tarkentamaan opinkohtia ja lopettamaan luterilaisen kirkon alkava hajaannus. Yksimielisyyden ohje oli alun perin tarkoitus hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4 laajassa luterilaisten kokouksessa, mutta sen sijaan p\xc3\xa4\xc3\xa4dyttiin vain ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n allekirjoituksia opukseen. Yksimielisyyden ohje tuo paremmin esiin aitoluterilaisten (gnesioluterilaisten) kuin filippistien n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tunnustuskirja on muiden joukossa siin\xc3\xa4 mieless\xc3\xa4 erikoinen, ettei se ole suunnattu katolilaisuutta vastaan, vaan se on luterilaisten sis\xc3\xa4inen tunnustuskirja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tunnustuskirja voidaan n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 my\xc3\xb6s luterilaisen ortodoksian aluksi.\n_START_SECTION_\nTunnustuskirjojen merkitys nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLuterilainen maailmanliitto edellytt\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4senkirkoiltaan Raamatun hyv\xc3\xa4ksymist\xc3\xa4 ainoana opin ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4n l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi se n\xc3\xa4kee kolme ekumeenista uskontunnustusta sek\xc3\xa4 Tunnustuskirjat, erityisesti muuttamattoman Augsburgin tunnustuksen sek\xc3\xa4 Lutherin V\xc3\xa4h\xc3\xa4n katekismuksen puhtaina Raamatun opin selityksin\xc3\xa4. Toinen luterilainen kattoj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, Kansainv\xc3\xa4linen luterilainen neuvosto, puolestaan tunnustuspohjassaan sitoutuu ehdottomasti Raamattuun inspiroituna ja erehtym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 Jumalan sanana sek\xc3\xa4 Tunnustuskirjoihin sen oikeana ja luotettavana selityksen\xc3\xa4, nostamatta Augsburgin tunnustusta tai muutakaan yksitt\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kirjaa mitenk\xc3\xa4\xc3\xa4n erityisasemaan. Kolmas luterilaisten kirkkojen kattoj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, Tunnustuksellinen evankelis-luterilainen konferenssi ilmoittaa tunnustuksensa pohjaksi paitsi sana-inspiroidun ja erehtym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n Raamatun, my\xc3\xb6s vuoden 1580 Yksimielisyyden kirjaan kootut Tunnustuskirjat, ei sik\xc3\xa4li kuin, vaan koska ne opettavat opin Raamatun mukaisesti. Hek\xc3\xa4\xc3\xa4n eiv\xc3\xa4t nosta mit\xc3\xa4\xc3\xa4n Tunnustuskirjoista merkityksess\xc3\xa4 muitten yl\xc3\xa4puolelle.'