b"\n_START_ARTICLE_\nVerkkoimpedanssi\n_START_PARAGRAPH_\nVerkkoimpedanssi tarkoittaa s\xc3\xa4hk\xc3\xb6verkossa ilmenev\xc3\xa4\xc3\xa4 impedanssia. Teollisuuslaitoksen mittakaavassa verkkoimpedanssissa tapahtuu muutoksia, jotka johtuvat mm. verkon laitteiden ja johtimien v\xc3\xa4lisist\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6magneettisesta vuorovaikutuksista. Vuorovaikutukset aiheuttavat muutoksia johtimien virrantiheydess\xc3\xa4 ja indusoivat toisiin johtimiin ns. vuotovirtoja. Puolestaan verkon solmupisteiden impedanssi on riippuvainen l\xc3\xa4htevien ja saapuvien johtimien impedanssin yhteensopivuudesta. H\xc3\xa4vi\xc3\xb6iden pienent\xc3\xa4miseksi on k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4 niin kutsuttua impedanssisovitusta.\xc2\xa0 Oleellisena osana verkkoimpedanssia on muistaa, ett\xc3\xa4 my\xc3\xb6s maadoitukset ovat osa verkkoa. Maadoitusten impedanssit vaikuttavat oleellisesti koko verkon elektromagneettisiin h\xc3\xa4iri\xc3\xb6ihin.\n_START_SECTION_\nVirranahto\n_START_PARAGRAPH_\nVerkkoimpedanssin kannalta oleellinen ilmi\xc3\xb6 on virranahto. Virranahtoa tapahtuu vaihtovirtapiireiss\xc3\xa4 ja se ilmenee tarkasteltaessa tunkeutumissyvyytt\xc3\xa4 johtimissa vaihtovirran taajuutta nostettaessa. Tarkastelussa huomataan johtimen tehollisen pinta-alan pienenev\xc3\xa4n taajuuden kasvaessa. Johtimen tehollista pinta-alaa tarkasteltaessa huomataan tehollisen pinta-alan asettuvan sit\xc3\xa4 l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4s johtimen pintaa, mit\xc3\xa4 korkeammaksi taajuutta nostetaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoittaa, ett\xc3\xa4 taajuuden kasvaessa korkeaksi, johtimen keskiosassa kulkee aina vain v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n virtaa verrattuna johtimen pintaan._NEWLINE_Virranahdon yleinen kaava on:'_NEWLINE_Taajuuden ollessa alle 1/\xcf\x81\xcf\xb5 kaava voidaan esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 yksinkertaisemmassa muodossa:_NEWLINE_,miss\xc3\xa4_NEWLINE_\xcf\x81 = aineen resistiivisyys_NEWLINE_f = taajuus_NEWLINE_\xc2\xb5\xe1\xb5\xa3 = aineen permeabiliteetti_NEWLINE_\xc2\xb5\xe2\x82\x80 = tyhji\xc3\xb6n permeabiliteetti_NEWLINE_\xcf\xb5\xe1\xb5\xa3 = aineen permittiivisyys_NEWLINE_\xcf\xb5\xe2\x82\x80 = tyhji\xc3\xb6n permittiivisyys_NEWLINE_Kaavasta voidaan laskea esimerkiksi, ett\xc3\xa4 50 Hz taajuudella kuparin tunkeutumissyvyydeksi saadaan 9,22 mm._NEWLINE_Virranahto aiheutuu, kun vaihtovirran j\xc3\xa4nnitteen muutos luo johtimeen muuttuvan magneettikent\xc3\xa4n. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n magneettikent\xc3\xa4n muutos saa edelleen aikaan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6kent\xc3\xa4n, joka vastustaa virran kulkua.\xc2\xa0 Virran kulkua rajoittava s\xc3\xa4hk\xc3\xb6kentt\xc3\xa4 on sit\xc3\xa4 vahvempi, mit\xc3\xa4 l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 johtimen ydint\xc3\xa4 ollaan. Taajuutta kasvatettaessa virran kulkua vastustava s\xc3\xa4hk\xc3\xb6kentt\xc3\xa4 vahvistuu, jonka seurauksena johtimen keskiosan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 virrankulku v\xc3\xa4henee ja tehollinen pinta-ala siirtyy l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4s johtimen pintaa._NEWLINE_Verkkoimpedanssin n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta virranahto otetaan huomioon mm. jakeluverkon suunnittelussa.\xc2\xa0 T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ilmenee, kun jakeluverkon jokainen vaihe jaetaan kahteen tai useampaan johtimeen. T\xc3\xa4llainen menettelytapa tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n, koska johtimen poikkipinta-alan kasvaessa tarpeeksi suureksi johtimen keskiosassa ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 kulje virtaa. Jakamalla vaihe useampaan osaan voidaan sama virta kuljettaa pienemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 poikkipinta-alalla, koska johtimen keskelle ei j\xc3\xa4\xc3\xa4 virratonta aluetta.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4heisyysvaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa4hk\xc3\xb6johtimessa kulkee virta joka aiheuttaa johtimen ymp\xc3\xa4rille muuttuvan magneettikent\xc3\xa4n ja induktanssia vaihtovirralla. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 johtimet yleens\xc3\xa4 liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteen siten, ett\xc3\xa4 virta menee toiseen suuntaan, paluuvirta vastakkaiseen ja johtimet kierret\xc3\xa4\xc3\xa4n toistensa ymp\xc3\xa4ri. Meno- ja paluujohtimien kiert\xc3\xa4minen toisiinsa v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 huomattavasti induktiivista h\xc3\xa4iri\xc3\xb6kytkeytymist\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4iri\xc3\xb6virrat ovat vastakkaisissa vaiheissa ja ne kumoavat toisensa. Vaihtovirran taajuuden nostaminen aiheuttaa virranahtoa, jonka takia virtaa kulkee enemm\xc3\xa4n johtimen reunoilla ja meno- ja paluujohtimen tapauksessa virta pakkaantuu johtimien sis\xc3\xa4reunoille. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 kutsutaan l\xc3\xa4heisyysvaikutukseksi. L\xc3\xa4heisyysvaikutus tarkoittaa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 vastakkaisiin suuntiin kulkevien vaihtovirtojen muuttuvat magneettikent\xc3\xa4t synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t py\xc3\xb6rrevirtoja, jotka aiheuttavat virrantiheyden jakautumisen ep\xc3\xa4tasaisesti johtimessa.\n_START_SECTION_\nImpedanssissovitus\n_START_PARAGRAPH_\nImpedanssin sovittaminen on k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6 suunnitella s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isen kuorman tuloimpedanssin tai vastaavan signaalil\xc3\xa4hteen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6impedanssin tehonsiirron maksimoimiseksi tai signaalin heijastumisen minimoimiseksi kuormituksesta. Jos kyseess\xc3\xa4 on kompleksinen l\xc3\xa4hdeimpedanssi ZS ja kuormitusimpedanssi ZL, suurin tehonsiirto saavutetaan kun_NEWLINE_,_NEWLINE_miss\xc3\xa4 t\xc3\xa4hti ilmaisee muuttujan kompleksikonjugaatin ja ZS siirtolinjan ominaista impedanssia, minimi heijastus saavutetaan kun_NEWLINE_Impedanssisovituksen ollessa huono se aiheuttaa heijastuksen. Jos voimansiirtojohtimen molemmissa p\xc3\xa4iss\xc3\xa4 on heijastus, se johtaa suurempaan taajuudesta riippuvaan tehoh\xc3\xa4vi\xc3\xb6\xc3\xb6n. Siirtolinjan pituuden ollessa pitk\xc3\xa4 verrattuna signaalin aallonpituuteen, on impedanssien linjan kummassakin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vastattava siirtolinjan ominaisimpedanssia, jotta estet\xc3\xa4\xc3\xa4n signaalin heijastuminen linjojen p\xc3\xa4iss\xc3\xa4. Ominaisimpedanssi voidaan laskea kaavasta:_NEWLINE_Miss\xc3\xa4 L on kelan induktanssi ja C on kondensaattorin kapasitanssi.\n_START_SECTION_\nMaadoituksen merkitys verkkoimpedanssissa\n_START_PARAGRAPH_\nMaalla tarkoitetaan s\xc3\xa4hk\xc3\xb6isiss\xc3\xa4 piireiss\xc3\xa4 usein pieni-impedanssista johtavaa yhteytt\xc3\xa4, joka toimii virtojen paluureittin\xc3\xa4 ja se miellet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein vain piirin paluujohtimeksi. Siirtoverkoissa ei k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4 maadoitusta, koska siin\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmivaihej\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Maadoitukset kytket\xc3\xa4\xc3\xa4n usein samaan potentiaaliin h\xc3\xa4iri\xc3\xb6iden v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4miseksi. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ei kuitenkaan aina ole vaikutusta h\xc3\xa4iri\xc3\xb6iden syntyyn. Maadoitusta asennettaessa on oltava tarkka, jotta vuotovirtoja l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 oleviin rakenteisiin ei muodostu. Maadoitus on hyvin suuri h\xc3\xa4iri\xc3\xb6iden v\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja sen mitoituksessa on huomioitava EMC:n lis\xc3\xa4ksi mm. s\xc3\xa4hk\xc3\xb6turvallisuusm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ykset. Maadoitus levitt\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4 muihin laitteisiin. H\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4 syntyy sit\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n, mit\xc3\xa4 useamman piirin paluujohtimena se toimii. Maadoituksesta aiheutuvia EMC h\xc3\xa4iri\xc3\xb6it\xc3\xa4 voidaan v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n pieni-impedanssisia maadoitusjohtoja tai k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 useita maadoituspisteit\xc3\xa4. Esimerkiksi automaatio- ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njakeluverkot voidaan maadoittaa omiin maadoituspisteisiins\xc3\xa4."