b'\n_START_ARTICLE_\nSuomen Kansallissosialistinen Ty\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen Kansallissosialistinen Ty\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 (SKT) oli suomalainen kansallissosialistinen puolue, jota johti Teo Snellman. V\xc3\xa4lirauhan ja jatkosodan aikana toiminut liike tunnettiin my\xc3\xb6s nimill\xc3\xa4 Kansallisen Uudistusty\xc3\xb6n Ty\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 (KUT) ja Suomen Kansallissosialistinen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enpuolue (SKTP). Puolueen \xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattaja oli vuosina 1940\xe2\x80\x931944 ilmestynyt Vapaa Suomi._NEWLINE_SKT ja SKTP lakkautettiin Suomen ja Neuvostoliiton solmiman rauhansopimuksen 21. artiklan nojalla 23. syyskuuta 1944, heti samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, kun sopimus hyv\xc3\xa4ksyttiin ja astui voimaan.\n_START_SECTION_\nPerustaminen\n_START_PARAGRAPH_\nDiplomaattina toiminut Teo Snellman katkeroitui valtioita kohtaan, kun h\xc3\xa4nen uransa katkesi vuonna 1934 skandaaliin. Snellman piti itse\xc3\xa4\xc3\xa4n syytt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4, syytti juutalaisia ja alkoi kirjoitella \xc3\xa4\xc3\xa4rioikeiston eri lehtiin. H\xc3\xa4n tutustui kansallissosialismiin ja oli yhteyksiss\xc3\xa4 muun muassa Suomalaissosialistiseen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enpuolueeseen._NEWLINE_Talvisodan j\xc3\xa4lkeen Snellman alkoi suunnitella uutta organisaatioita. Kes\xc3\xa4kuussa 1940 aloitti ilmestymisens\xc3\xa4 viikkolehti Vapaa Suomi, joka julistautui \xe2\x80\x9dkansallisen uudistusliikkeen\xe2\x80\x9d \xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattajaksi. Elokuussa 1940 lehti j\xc3\xa4rjesti avoimen tilaisuuden, johon kokoontui noin 150 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4. Osanottajat p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t perustaa Kansallisen Uudistusty\xc3\xb6n Ty\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n edist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Snellmanin esitt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 ajatuksia._NEWLINE_KUT levitti aktiivisesti propagandaa ja j\xc3\xa4rjesti opintokerhoja. Tilaisuuksia vetiv\xc3\xa4t Snellmanin lis\xc3\xa4ksi Eino Tilus, Hans Kalm, Toivo Loikkanen, Lauri Leinonen ja Arvi Nuorimo. Artturi Vuorimaa opetti nuoria. Paikallisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6j\xc3\xa4 perustettiin kev\xc3\xa4\xc3\xa4seen 1941 menness\xc3\xa4 13 kuntaan Helsingin ulkopuolelle._NEWLINE_Syyskuun 1940 puolessav\xc3\xa4liss\xc3\xa4 KUT perusti SS-mies Edvard Karvosen johtaman propagandaosaston \xe2\x80\x9diskumiehet\xe2\x80\x9d, joka koostui noin kolmestakymmenest\xc3\xa4 nuoresta miehest\xc3\xa4. Valpo kiinnostui iskumiehist\xc3\xa4 ja alkoi tutkia oliko kyseess\xc3\xa4 (lainvastainen) sotilaallisesti organisoitu j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6. Ryhm\xc3\xa4n j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 kuulusteltiin marraskuussa. Osaston nimi muutettiin episodin j\xc3\xa4lkeen \xe2\x80\x9dtoimintamiehiksi\xe2\x80\x9d ja joitakin j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 erotettiin._NEWLINE_Syyskuussa 1940 Olavi Suvela l\xc3\xa4hti KUT:st\xc3\xa4 ja perusti Uus-sosialistisen Puolueen. Lokakuussa Vapaan Suomen toimittaja Pertti Paakkanen siirtyi Kansallissosialistien J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nSKT\n_START_PARAGRAPH_\nKUT:n nimi vaihdettiin SKT:ksi lokakuussa 1940. Muutosta perusteltiin sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 KUT:n linjaukset olivat t\xc3\xa4ysin yhtenev\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kansallissosialismin perusajatusten kanssa. Samalla otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6tunnus: kilpi, jonka sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Suomen lippu, ristin keskell\xc3\xa4 ympyr\xc3\xb6ity punainen hakaristi valkoisella pohjalla. Snellman piti my\xc3\xb6hemmin nimenmuutosta taktisena virheen\xc3\xa4, koska potentiaaliset kannattajat suhtautuivat ep\xc3\xa4illen vieraisiin ulkomaisiin aatteisiin. SKT:n muodollinen perustava kokous pidettiin 8 marraskuuta 1940. Perustajaj\xc3\xa4seni\xc3\xa4 olivat Snellmanin ohella Eino Tilus ja Arvi Nuorimo. SKT merkittiin yhdistysrekisteriin huhtikuussa 1940._NEWLINE_SKT:hen kuului marraskuussa 1940 noin 150 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4, joista kaksi kolmasosaa asui Helsingiss\xc3\xa4. Parhaimmillaan puolueella oli Helsingiss\xc3\xa4 noin 250\xe2\x80\x93300 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4 ja useampia osastoja. Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1941 SKT:lla oli yhteens\xc3\xa4 49 paikallisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4 ja j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 eli nousukauttaan._NEWLINE_Huhtikuussa 1941 SKT:st\xc3\xa4 irtautui puoluesihteeri Aaro Salomaa, joka perusti kannattajineen lyhytik\xc3\xa4iseksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neen Suomen Kansallissosialistisen Kansanpuolueen. SKP piti Snellmania hyv\xc3\xa4n\xc3\xa4 natsina mutta liian aristokraattisena kokoamaan kansaa. SKP:n ohjelmassa vaadittiin muun muassa maan yksikielisyytt\xc3\xa4, parlamentarismin korvaamista korporatistisilla metodeilla sek\xc3\xa4 Suomelle elintilaa. SKP:n puheenjohtaja oli Erkki Leikola._NEWLINE_Alkuvuonna 1942 Arvi Nuorimo ja J.E. Tuominen l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t SKT:st\xc3\xa4 ja perustivat kilpailevan Aseveljien Ty\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n.\n_START_SECTION_\nSKTP\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan syttyminen vaikeutti kansallissosialistien toimintaa, kun suurin osa j\xc3\xa4senist\xc3\xa4 siirtyi rintamalle. Liikkeen taloudellinen tilanne heikkeni. Yhteisty\xc3\xb6st\xc3\xa4 muiden natsien kanssa keskusteltiin, ja j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 meni mukaan yhteisty\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 Suomen Valtakunnan Liittoon, mutta elokuussa 1942 Snellman tovereineen perusti Turussa Suomen Kansallissosialistisen Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enpuolueen. SKT:t\xc3\xa4 ei lakkautettu muodollisesti, mutta Snellman-johtoinen \xe2\x80\x9dkansallinen uudistusliike\xe2\x80\x9d alkoi esiinty\xc3\xa4 enimm\xc3\xa4kseen SKTP:n ja nuorisoj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ns\xc3\xa4 (NVR) nimiss\xc3\xa4._NEWLINE_Profiilin muutoksessa oli kyse ennen kaikkea yrityksest\xc3\xa4 valloittaa tamperelaiset ty\xc3\xb6l\xc3\xa4iset, joiden keskuudessa SKT:ll\xc3\xa4 oli ollut hyv\xc3\xa4t asemat ennen Aseveljien Ty\xc3\xb6j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n perustamista. SKTP:n toimisto sijoitettiin Tampereelle ja toiminta alkoi marraskuussa. Samoihin aikoihin sai alkunsa Helsingin osasto. Puolueohjelma ilmestyi vuoden 1943 puolella._NEWLINE_Vuoden 1943 lopussa SKTP yhdisti voimansa Suomen Kansallissosialistien kanssa.\n_START_SECTION_\nOhjelma\n_START_PARAGRAPH_\nSKT:n ohjelma muotoutui vaiheittain. Ensimm\xc3\xa4inen seitsem\xc3\xa4n kohdan versio julkistettiin lokakuussa 1940 ja pidempi versio viel\xc3\xa4 samana vuonna. Lopullisen muotonsa ohjelma sai joulukuussa 1941. Puolueohjelma oli synteesi Teo Snellmanin ajatuksista ja NSDAP:n vuoden 1920 ohjelmasta. Siin\xc3\xa4 kannatettiin muun muassa vahvaa johtajuutta, orgaanista kansalaisyhteiskuntaa ja korporatistista valtiota. Parlamentarismi ja taloudellinen liberalismi tuomittiin. Suomen tuli ohjelman mukaan liitty\xc3\xa4 natsien johtamaan \xe2\x80\x9duuteen Eurooppaan\xe2\x80\x9d. SKT halusi suojella suomalaista rotua poistamalla maasta vieraat ainekset kuten juutalaiset. Rotujenv\xc3\xa4liset avioliitot haluttiin kielt\xc3\xa4\xc3\xa4. SKT toivoi my\xc3\xb6s tiukkaa sensuuria, maareformia sek\xc3\xa4 parannusta suomen kielen asemaan._NEWLINE_Jussi Leinon kanssa 1942 julkaisemassaan pamfletissa Suomalainen kansallissosialismi Snellman jakoi Suomen historian kolmeen ajanjaksoon. Ensimm\xc3\xa4inen liittyi Kalevalaan, toinen uskonpuhdistukseen ja kolmas kansalliseen her\xc3\xa4\xc3\xa4miseen. Suomalaisen kansallissosialismin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtana Snellman piti kolmatta jaksoa, ja SKT julisti J. V. Snellmanin (Teon isois\xc3\xa4) ensimm\xc3\xa4iseksi suomalaiseksi kansallissosialistiksi. Leinon mielest\xc3\xa4 varsinkin J. V. Snellmanin hegelil\xc3\xa4iset vaikutteet loivat perustaa aatteelle. 1940-luvun alussa elettiin Snellmanin mukaan uutta "orgaanisen uudistumisen" vaihetta, joka sai alkunsa talvisodan kokemuksista, jotka loivat uudenlaisen kansalaisyhteiskunnan._NEWLINE_Snellmanin mukaan h\xc3\xa4nen johtamansa liike edusti Lapuan liikkeen kolmatta vaihetta. Toista vaihetta edustanut IKL oli Snelmanin mielest\xc3\xa4 liian sitoutunut parlamentarismiin._NEWLINE_SKT:ll\xc3\xa4 oli Snellmanin kautta hyv\xc3\xa4t yhteydet saksalaisiin natseihin. Hans Metzgerin mukaan Snellman ihaili Alfred Rosenbergia ja piti yhteytt\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n johtamaan natsipuolueen ulkopoliittiseen osastoon (APA).\n_START_SECTION_\nVapaa Suomi\n_START_PARAGRAPH_\nLiikkeen \xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattaja Vapaa Suomi ilmestyi vuosina 1940\xe2\x80\x931944. Lehdell\xc3\xa4 oli toimisto Helsingiss\xc3\xa4 Kasarmikadulla. Tiloissa sijaitsi my\xc3\xb6s kahvila Aunus. Maaliskuussa 1941 Vapaan Suomen levikki oli 3 500. Ruotsinkielinen sisarjulkaisu Ny Tid ilmestyi kerran syyskuussa 1940._NEWLINE_Lehte\xc3\xa4 avustivat muun muassa runoilija Bertel Gripenberg, professori Johannes \xc3\x96hquist ja Y. W. Jalander. Kirjailija Kaarlo Nuorvala toimi hetken lehden p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittajana kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1942. Vapaan Suomen suurin rahoittaja oli Harry Donner, joka lahjoitti sille noin puoli miljoonaa markkaa. Lehte\xc3\xa4 tukivat suurilla summilla my\xc3\xb6s yhti\xc3\xb6t Tampella ja Arabia._NEWLINE_Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1943 lehti ajautui pahoihin taloudellisiin vaikeuksiin eik\xc3\xa4 se ilmestynyt kertaakaan hein\xc3\xa4- tai elokuussa. Lokakuussa Suomen Kansallissosialistien (SKS) Yrj\xc3\xb6 Raikas maksoi lehden velat. Samalla Vapaan Suomen ja SKS:n Kansallissosialisti-lehden voimat yhdistettiin. Vapaa Suomi alkoi ilmesty\xc3\xa4 kerran kuussa ja Kansallissosialisti viikoittain._NEWLINE_Vapaan Suomen Kannatusyhdistys lakkautettiin 23. syyskuuta 1944 voimaan tulleen rauhansopimuksen 21. artiklan nojalla 12. lokakuuta 1944.\n_START_SECTION_\nNuoret Valtakunnan Rakentajat\n_START_PARAGRAPH_\nSKT:n nuorisoj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 Nuoret Valtakunnan Rakentajat (NVR) perustettiin syksyll\xc3\xa4 1940. NVR oli tarkoitettu aluksi 8\xe2\x80\x9321-vuotiaille ja rekister\xc3\xb6itymisen (1943) j\xc3\xa4lkeen yli 15-vuotiaille. J\xc3\xa4senet antoivat liittyess\xc3\xa4\xc3\xa4n valamaisen lupauksen kunnollisuudesta sek\xc3\xa4 uskollisuudesta johdolle ja omalle kansalle. NVR:\xc3\xa4\xc3\xa4n kuului vuonna 1943 noin 100 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4, joista puolet oli p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungista. J\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli kannatusta my\xc3\xb6s etenkin Kymenlaakson nuorison keskuudessa._NEWLINE_Vuonna 1943 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4 johti Mauri Jalava. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1943 NVR piti Jalavan johdolla nuorten ty\xc3\xb6leiri\xc3\xa4 Luopioisissa. NVR:n tarkoituksena oli sen s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen mukaan vahvistaa suomalaisen nuorison kansallista ja poliittista yhteenkuuluvuutta. Erityisesti j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 ajoi nuorisolle pakollista ty\xc3\xb6velvollisuutta ja sotilaallisen koulutuksen lis\xc3\xa4\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Valtiollinen poliisi seurasi NVR:n toimintaa ja Jalavaa kuulusteltiin esimerkiksi kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1943. Toukokuussa 1944 viranomaiset kielsiv\xc3\xa4t koululaisten osallistumisen NVR:n toimintaan._NEWLINE_Vuonna 1943 Suomen Kansallissosialistien SKS-Nuoret yhdistyi NVR:\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_NVR lakkautettiin rauhansopimuksen 21. artiklan nojalla 23. syyskuuta 1944, heti samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, kun sopimus hyv\xc3\xa4ksyttiin ja astui voimaan.'