b'\n_START_ARTICLE_\nHelmi Teng\xc3\xa9n\n_START_PARAGRAPH_\nHelmi Amanda Charlotta Teng\xc3\xa9n (1. joulukuuta 1875 J\xc3\xa4\xc3\xa4ski \xe2\x80\x93 14. elokuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen naisasianainen, voimistelun- ja veistonopettaja ja yksi Naisasialiitto Unioniin aktiivisimpia j\xc3\xa4seni\xc3\xa4. Teng\xc3\xa9n oli Suomen toinen autoileva nainen, Karolina Eskelinin ollessa ensimm\xc3\xa4inen.\n_START_SECTION_\nImpilahdelta Helsinkiin\n_START_PARAGRAPH_\nHelmi Teng\xc3\xa9n syntyi Salmin kihlakunnassa kruununvouti Berndt Fridolf Teng\xc3\xa9nille ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n puolisolle Selma Teng\xc3\xa9nille, jotka kouluttivat kaksi kolme poikaansa ja kaksi tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4n suomenkielisiss\xc3\xa4 kouluissa. Lapsuutensa Helmi Teng\xc3\xa9n vietti Impilahdella. 12-vuotiaana Helmi joutui j\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kokonaiseksi vuodeksi pois Sortavalan yksityisest\xc3\xa4 tytt\xc3\xb6koulusta osallistuakseen kotitilan uuden p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennuksen rakentamiseen. Helmi unelmoi l\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rinurasta, mutta vanhemmat katsoivat, ett\xc3\xa4 tyt\xc3\xa4r oli taloudellisesti turvatussa asemassa ilman koulutustakin. Nuorena Helmi k\xc3\xa4ytti usein housuja, joka oli tavatonta siihen aikaan naisille._NEWLINE_Helmi Teng\xc3\xa9n ty\xc3\xb6skenteli viisi vuotta is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 toimistoapulaisena ja p\xc3\xa4\xc3\xa4si sen j\xc3\xa4lkeen Agda Blomin veistokouluun opiskelemaan. H\xc3\xa4n t\xc3\xa4ydensi opintojaan Sortavalan seminaarissa. Sortvalasta Teng\xc3\xa9n siirtyi Helsingin yliopiston voimistelulaitokselle, mist\xc3\xa4 valmistui voimistelun opettajaksi.\n_START_SECTION_\nTy\xc3\xb6ura\n_START_PARAGRAPH_\nValmistuttuaan Helmi Teng\xc3\xa9n ty\xc3\xb6skenteli voimistelunopettajana Sortavalan seminaarissa, josta siirtyi Mikkelin kuurojenkouluun veistonopettajaksi ja sen j\xc3\xa4lkeen Helsinkiin voimistelun opettajaksi Helsingin kaupungin yl\xc3\xa4kansakouluun, jossa opetti poikaluokille 1904-1942. Helmi sai hankituksi oppilaille 40 paria nahkaisia voimistelutossuja, kun siihen aikaan voimisteltiin viel\xc3\xa4 puukengin. Teng\xc3\xa9n syrj\xc3\xa4ytti ty\xc3\xb6nhaussa 9 mieshakijaa aikaisempien ansioiden ja ulkomailla hankitun ty\xc3\xb6kokemuksen ansioista, mutta h\xc3\xa4mm\xc3\xa4styi ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 palkkap\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, kun palkka oli huomattavasti pienempi kuin hakemusilmoituksessa ilmoitettu. Tarkastaja Adolf von Bonsdorff sanoi syyksi sen, ett\xc3\xa4 Teng\xc3\xa9n on nainen. Helmi Teng\xc3\xa9n ei voinut ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 mit\xc3\xa4 tekemist\xc3\xa4 sukupuolelle oli asian kanssa. Lopulta h\xc3\xa4n sai saman palkan, mit\xc3\xa4 miesopettajille maksettiin.\n_START_SECTION_\nNaisasianainen\n_START_PARAGRAPH_\nHelmi Teng\xc3\xa9n oli monella tavalla uranuurtaja. Helsingiss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n liittyi Naisasialiitto Unionin j\xc3\xa4seneksi ihailemansa Maikki Fribergin innoittamana. Teng\xc3\xa9n edusti Fribergin ja Annie Furuhjelmin kanssa Unionia Kansainv\xc3\xa4lisen naisliiton (ICW) kongresissa Berliiniss\xc3\xa4, jossa perustettiin Kansainv\xc3\xa4linen \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeusliitto (IWSA, my\xc3\xb6hempi Kansainv\xc3\xa4linen naisten allianssi). Naisasialiitto Unionin naiset panivat Suomessa alulle \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeustaistelun._NEWLINE_Helmi Teng\xc3\xa9nille naisten \xc3\xa4\xc3\xa4nioikeus merkitsi ennen kaikkea oikeudenmukaisuutta, jonka perusteella h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s vaati naisille samaa palkkaa, naisten nimitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 korkeisiin virkoihin tai naisten vihkimist\xc3\xa4 papeiksi. Naisunionin lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n toimi Helsingin Kansakoulun Naisopettajain Yhdistyksess\xc3\xa4, Suomen Naisopettajain Liitossa sek\xc3\xa4 Autoklubissa ja Helsingin voimistelijain liitossa. Vuonna 1907 h\xc3\xa4n oli mukana perustamassa Suomalaista Naisliittoa. Naisopettajien yhdistys sai aikaan sen, etteiv\xc3\xa4t miesopettajat saaneet en\xc3\xa4\xc3\xa4 ilman valtakirjaa nostaa opettajana toimivan vaimonsa palkkaa._NEWLINE_Kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1918 Helsinki oli punaisten miehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja elintarvikkeista oli huutava pula. Helmi Teng\xc3\xa9n johti tuolloin Unionin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ruoanjakelua lapsille. Ammatti-ihmisen\xc3\xa4 h\xc3\xa4n valvoi Unionin kiinteist\xc3\xb6n korjaust\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja toimi viel\xc3\xa4 95-vuotiaana Unionin kiinteist\xc3\xb6jen is\xc3\xa4nn\xc3\xb6itsij\xc3\xa4n\xc3\xa4. Teng\xc3\xa9n toimi my\xc3\xb6s 30 vuotta Unionin Naisten joulumessujen johtajana. Messujen tarkoitus oli antaa mahdollisuus v\xc3\xa4h\xc3\xa4varaisille naisille joulurahan hankkimiseen omien tuotteiden myymisen kautta._NEWLINE_Teng\xc3\xa9nill\xc3\xa4 oli huvilat Impilahdella ja Hauholla, jotka toimivat naisten kansainv\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 kohtauspaukka vuosikymmenien ajan. Naisverkostoista Teng\xc3\xa9n sai voimia ja innostusta jatkaa ty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n parantaa naisten asemaa. _NEWLINE_Teng\xc3\xa9nille on my\xc3\xb6nnetty Mannerheimin muistomitali ja Helsingin kaupungin kultainen ansiomerkki, sek\xc3\xa4 Naisasialiitto Unionin 1. kultainen ansiomerkki 1950. _NEWLINE_Helmi Teng\xc3\xa9nille leimallista oli naiselle h\xc3\xa4nen aikanaan sopimattomana pidetty maskuliinisuus. Harvojen mielest\xc3\xa4 h\xc3\xa4n eli edell\xc3\xa4 omaa aikaansa.'