b'\n_START_ARTICLE_\nKoskelj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nKoskelj\xc3\xa4rvi laskee pohjoiseen Hinnerjokea pitkin, joka muuttuu nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Lapinjoeksi Rauman alueella ennen laskemistaan Selk\xc3\xa4mereen Eurajoella. J\xc3\xa4rven erottaa Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 noin 5 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 kannas, joka on samalla Eurajoen vesist\xc3\xb6n ja Lapinjoen vesist\xc3\xb6n vedenjakaja. L\xc3\xa4ntinen Vaalj\xc3\xa4rvi sijaitsee noin 700 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Koskelj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4, ja sen pinta on 40\xc2\xa0senttimetri\xc3\xa4 alempana kuin Koskelj\xc3\xa4rven._NEWLINE_Koskelj\xc3\xa4rven valuma-alue on 73,8\xc2\xa0km\xc2\xb2, josta peltoa on 12\xc2\xa0%, soita 20\xc2\xa0% ja metsi\xc3\xa4 58\xc2\xa0%. Valuma-alueella on kuusi muuta j\xc3\xa4rve\xc3\xa4: V\xc3\xa4h\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi, Iso Palij\xc3\xa4rvi, Pikku Palij\xc3\xa4rvi, Per\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi, Suolammi ja Leej\xc3\xa4rvi. Suurimmat suot ovat Isosuo, Vuohensuo, Kortesuo ja Lahdensuo. Veden viipym\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on laskennallisesti noin 200\xc2\xa0vuorokautta._NEWLINE_Koskelj\xc3\xa4rvi, joka mahtuu 7\xc2\xa0\xc3\x97\xc2\xa03 -kilometriseen suorakulmioon, on p\xc3\xa4\xc3\xa4piirteiss\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmiosainen. Pohjoisosassa aukeaa l\xc3\xa4hes saareton selk\xc3\xa4, jonka yli kilometrin pituinen Pyh\xc3\xa4niemi erottaa j\xc3\xa4rven keskiosasta. Keskiosa muodostaa noin puolet j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4, mutta sen yhten\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 rikkoo kolme suurta saarta: Isoluoto, Mustasaari ja Haapaluoto. J\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4ist\xc3\xa4 osaa, joka j\xc3\xa4\xc3\xa4 suuren Soukkaluoto-nimisen niemen taakse, kutsutaan nimell\xc3\xa4 Suomenper\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvi. Se on yhteydess\xc3\xa4 muuhun j\xc3\xa4rveen kapean ja umpeen ruohottuneen Nuhjansuntin kautta. Suomenper\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvi on matalaa, saarikkoista ja ruohottunutta, ja se on k\xc3\xa4rsinyt eniten j\xc3\xa4rven pinnanlaskusta. P\xc3\xa4\xc3\xa4osan saarista muodostavat Kolmetkarit ja Sep\xc3\xa4nsaaret. Pieni lahti j\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4osassa kuuluu vedennoston j\xc3\xa4lkeen Laitilan kuntaan._NEWLINE_Etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rveen laskee pienest\xc3\xa4 Per\xc3\xa4j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 kapea oja, johon kertyy vedet ojitetuista Saaren- ja K\xc3\xb6minsuosta. Vuotavanoja laskee aivan etel\xc3\xa4isimp\xc3\xa4\xc3\xa4n lahteen vedet suuresta Isosuosta._NEWLINE_Suurin joki on V\xc3\xa4lijoki, joka ker\xc3\xa4\xc3\xa4 vetens\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven it\xc3\xa4puolelta pelto- ja suoalueilta. Vedet virtaavat kuivatetun Latvaj\xc3\xa4rven kautta Koskelj\xc3\xa4rven pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n Koskenkyl\xc3\xa4n liepeille. Vuoden 1991 vesist\xc3\xb6j\xc3\xa4rjestelyiss\xc3\xa4 rakennettiin j\xc3\xa4rven ohituskanava, jota pitkin joen vedet johdetaan korkean veden aikana kanavaa my\xc3\xb6ten suoraan Honkilahdessa alkavaan Hinnerjokeen.\n_START_SECTION_\nGeologinen historia\n_START_PARAGRAPH_\nLaitilan rapakivialue ulottuu koko Koskelj\xc3\xa4rven alueelle ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsirantaan. Koskelj\xc3\xa4rven rapakivi on halkeillutta ja kulunutta. Se on vuosimiljoonien aikana painunut muuta kallioper\xc3\xa4\xc3\xa4 alemmaksi ja oli j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden p\xc3\xa4\xc3\xa4ttymisen aikoihin syvemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Baltian j\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rven pohjassa kuin muu ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6. Kun maankohoaminen nosti my\xc3\xb6hemmin l\xc3\xa4hialueiden kukkulanhuippuja merenpinnan yl\xc3\xa4puolelle, j\xc3\xa4i Koskelj\xc3\xa4rven allas pitk\xc3\xa4ksi lahdeksi Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven muodostaman lahden viereen. Kun Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi lopulta kuroutui merest\xc3\xa4 erilleen noin 4500 eaa, s\xc3\xa4ilyi Koskelj\xc3\xa4rvi merenlahtena viel\xc3\xa4 muutama sata vuotta. Maatuminen saattoi tapahtua j\xc3\xa4rven pohjoisosassa, miss\xc3\xa4 nykyinen uoma laskee Hinnerjokeen, tai se tapahtui id\xc3\xa4ss\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 aikaisempi lasku-uoma kulki Vaalij\xc3\xa4rven l\xc3\xa4pi. Sit\xc3\xa4 kutsutaan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n nimell\xc3\xa4 Ylinenjoki ja se on paikoin kuiva.\n_START_SECTION_\nKasvillisuus\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi on vesikasvillisuuden puolesta, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 mataluutensa vuoksi keskirehev\xc3\xa4 eli mesotrofinen j\xc3\xa4rvi. Matalassa vedess\xc3\xa4 viihtyv\xc3\xa4t kortteikot ja ruokoluhdat ovat yleisi\xc3\xa4. It\xc3\xa4rantojen karujen kalliorantojen kasvusto koostuu kellu- ja pohjalehtikasvustosta. N\xc3\xa4iden lajistosta voidaan mainita yleisimm\xc3\xa4t lajit lahnaruohot, nuottaruoho, \xc3\xa4im\xc3\xa4ruoho, hapsiluikka sek\xc3\xa4 erilaiset ulpukka- ja palpakkokasvit. Syvemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vedess\xc3\xa4 viihtyy j\xc3\xa4rvikaislan lis\xc3\xa4ksi kellulehtikasvustoja kuten ulpukka, pohjanlumme, uistinvita, ahvenvita, rantapalpakko, siimapalpakko, pystykeiholehti ja vesirutto._NEWLINE_Suojaisissa lahdissa ja varsinkin Suomenper\xc3\xa4j\xc3\xa4rven eri osissa kasvavat sara- ja ruokoluhdat, jotka levi\xc3\xa4v\xc3\xa4t kuin yhten\xc3\xa4iset ruohomatot turvepohjaisissa lahdissa. Korteluhdat taas kasvavat matalassa vedess\xc3\xa4. J\xc3\xa4iden kev\xc3\xa4isin auki repim\xc3\xa4t luhdat ovat suotuisia ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4 sellaisille lajeille kuin pikkupalpakko, vesiherne, raate, vehka, leve\xc3\xa4osmank\xc3\xa4\xc3\xa4mi ja kurjenmiekka._NEWLINE_Rantakasvillisuuden lajikirjo riippuu rantojen tyypist\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven it\xc3\xa4puolella on kivenn\xc3\xa4ispohjaisia ja kallioisia rantoja, kun taas muualla vallitsevat suoreunaiset rannat. Rantojen lajeja ovat esimerkiksi myrkkykeiso, terttualpi, ranta-alpi, rantakukka ja rantamatara ja puista yleisimpi\xc3\xa4 ovat erilaiset pajut, lep\xc3\xa4t ja koivu. L\xc3\xa4himetsien puusto seuraa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa rapakivikallion luoma niin sanottu \xe2\x80\x9dmoronummi\xe2\x80\x9d suosii m\xc3\xa4nty\xc3\xa4 ja kuusta. Harvinaisia kasvilajeja ovat muun muassa kaislasara ja haavanarinak\xc3\xa4\xc3\xa4p\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKalat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2002 koekalastuksissa todettiin, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on biomassaltaan eniten s\xc3\xa4rke\xc3\xa4 ja ahventa. Pienempi\xc3\xa4 kantoja on haukea, lahnaa ja ruutanaa. Kiisken osuus on marginaalinen._NEWLINE_Vedenpinnan nostolla on ollut voimakas vaikutus kalastoon. Vuosina 1992 ja 1995 tehtyjen koekalastusten perusteella aiemmin vahva ruutanakanta oli v\xc3\xa4hentynyt voimakkaasti vuoden 2002 koekalastuksessa. Sen sijaan etenkin s\xc3\xa4rjen ja ahvenen biomassaosuudet olivat kasvaneet selv\xc3\xa4sti. Kalaston rakennetta pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n terveen\xc3\xa4, koska petokalojen suhde on suuri.\n_START_SECTION_\nLinnut\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven ravintovaroja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 suuri joukko lintuja. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 oli vuosien 1991\xe2\x80\x932003 linnustoselvityksiss\xc3\xa4 vesilintupareja 222\xe2\x80\x93568, ja lajeja 11\xe2\x80\x9319. Vesilintuparien kannat taantuivat tarkastelujaksolla koko Suomessa kuten my\xc3\xb6s Koskelj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4, joten vedenpinnan nostoa ei pidetty syyn\xc3\xa4. Sen sijaan rantaluhtien linnuston v\xc3\xa4henemiseen se vaikutti ainakin osittain, koska luhdat v\xc3\xa4heniv\xc3\xa4t j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 voimakkaasti._NEWLINE_Eniten pareja havaittiin Suomenper\xc3\xa4j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4. Lajikirjo on runsas ja sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 muualla yleisi\xc3\xa4 lajeja ja joitakin harvinaisuuksia. Pesim\xc3\xa4linnustolaskentojen parim\xc3\xa4\xc3\xa4rien mukaan yleisimm\xc3\xa4t lajit vuonna 2003 olivat: taivaanvuohi, mets\xc3\xa4viklo, liro, rantasipi, niittykirvinen, v\xc3\xa4st\xc3\xa4r\xc3\xa4kki, rytikerttunen, ruokokerttunen, pajusirkku, nokikana, h\xc3\xa4rk\xc3\xa4lintu, sinisorsa, haapana, tavi, tukkasotka, punasotka, telkk\xc3\xa4, naurulokki, kalalokki, kalatiira ja kurki._NEWLINE_V\xc3\xa4h\xc3\xa4isemmin, mutta s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti havaittiin pareja seuraavista lajeista: luhtakana, luhtahuitti, t\xc3\xb6yht\xc3\xb6hyypp\xc3\xa4, keltav\xc3\xa4st\xc3\xa4r\xc3\xa4kki, punavarpunen, kuikka, silkkiuikku, laulujoutsen, hein\xc3\xa4tavi, harmaalokki ja ruskosuohaukka. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisempi\xc3\xa4 olivat kaulushaikara, harmaahaikara, merikotka, isokuovi, pensastasku, pikkulepink\xc3\xa4inen, kaakkuri, mustakurkku-uikku, pikku-uikku, lapasorsa, pikkulokki ja punajalkaviklo sek\xc3\xa4 satunnaisia olivat kapustarinta, valkoviklo, rastaskerttunen, nuolihaukka, kyhmyjoutsen, mets\xc3\xa4hanhi, merihanhi, kanadanhanhi, jouhisorsa, harmaasorsa, uivelo, isokoskelo, tukkakoskelo ja pikkuhuitti._NEWLINE_Rantametsiss\xc3\xa4 pesivi\xc3\xa4 harvalukuisempia lajeja vuoden 2002 selvityksess\xc3\xa4 olivat tiltaltti, varpushaukka, kanahaukka, hiirihaukka, nuolihaukka, pyy, kehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4, viirup\xc3\xb6ll\xc3\xb6, k\xc3\xa4enpiika, harmaap\xc3\xa4\xc3\xa4tikka, palok\xc3\xa4rki, pikkutikka ja pyrst\xc3\xb6tiainen. Mets\xc3\xa4ntakaisilla soilla pesiv\xc3\xa4t samat lajit kuin j\xc3\xa4rven rantasoilla._NEWLINE_Monet lajit k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t Koskelj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ruokailemassa, vaikka pesiv\xc3\xa4t ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivill\xc3\xa4 soilla tai metsiss\xc3\xa4. T\xc3\xa4llaisia lajeja ovat esimerkiksi kaakkuri ja s\xc3\xa4\xc3\xa4ksi. My\xc3\xb6s kev\xc3\xa4t- ja syysmuuton aikana j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t lev\xc3\xa4hdys- ja ruokailualueenaan monet lajit. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 suhteessa Koskelj\xc3\xa4rven arvioidaan olevan Satakunnassa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 lev\xc3\xa4hdysalue.\n_START_SECTION_\nMuut\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pohjael\xc3\xa4imist\xc3\xb6\xc3\xa4 on tutkittu vain kerran. Hy\xc3\xb6nteisten toukkia on runsaasti, ja se n\xc3\xa4kyy loppukes\xc3\xa4st\xc3\xa4 suurina lent\xc3\xa4vin\xc3\xa4 korentoparvina. Maininnan arvoisia harvinaisia hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 ovat j\xc3\xa4ttisukeltaja, lummelampikorento ja sirolampikorento sek\xc3\xa4 mets\xc3\xa4lajina uurosysikiit\xc3\xa4j\xc3\xa4inen._NEWLINE_Alueella viihtyv\xc3\xa4t suomalaisen mets\xc3\xa4n tyypilliset nis\xc3\xa4k\xc3\xa4slajit sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6s harvinaisemmat liito-orava ja saukko. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 oli aiemmin runsaasti piisameja, mutta 1990-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ne h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nEsihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nParhaiten tutkittu l\xc3\xa4hialueen muinainen asuinpaikka sijaitsee Hinnerjoen varrella Kolmhaarassa. Siell\xc3\xa4 tutkittiin 1930-luvun lopulta asti useaan otteeseen hyvin laajaa asuinpaikkaa. Se on ollut alkujaan kolmiosainen ja osa asumuksista olivat tuolloin lahden kapeikossa olleessa saaressa. Silloin Koskelj\xc3\xa4rven allas oli pitk\xc3\xa4n lahden pohjukkaa, jonka suulla asuivat J\xc3\xa4k\xc3\xa4rl\xc3\xa4n ryhm\xc3\xa4n  ja tyypillisen kampakeramiikan asukkaita._NEWLINE_Koskelj\xc3\xa4rven suurimman saaren Isoluodon pohjoisrannalla on noin 7,5\xc2\xa0\xc3\x97\xc2\xa09 metri\xc3\xa4 suuri kivir\xc3\xb6ykki\xc3\xb6, jonka keskell\xc3\xa4 on kuoppa. Se sijaitsee 2,5\xe2\x80\x933,5\xc2\xa0metri\xc3\xa4 vedenpinnan yl\xc3\xa4puolella ja se on voitu rakentaa ennen vedenpinnan laskua. R\xc3\xb6ykki\xc3\xb6n ik\xc3\xa4 ei ole tiedossa. Kirjallisuudessa sit\xc3\xa4 on pidetty pronssikautisena hiidenkiukaana. My\xc3\xb6s j\xc3\xa4rven koillisrannan Kolkankalliolla on pronssikautiseksi tulkittu hiidenkiuas. Toinen muinaisasutusta ilment\xc3\xa4v\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xb6 on tehty V\xc3\xa4lijokea perattaessa. Joesta on l\xc3\xb6ytynyt kivikirveit\xc3\xa4, jotka on ajoitettu kivikaudelle._NEWLINE_Rautakauden asutusta on tavattu vain l\xc3\xa4heisess\xc3\xa4 Kolmhaarassa, josta tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n Morbyn keramiikkaa, asumusten pohjakivityksi\xc3\xa4 ja paasiarkkuhautoja. N\xc3\xa4iden ihmisten toiminta on ulottunut my\xc3\xb6s Koskelj\xc3\xa4rvelle. My\xc3\xb6s erilaiset varhaiskristilliseen aikaan liittyv\xc3\xa4t paikannimet kertovat keskiaikaisesta asutuksesta. Kilometrin pituinen Pyh\xc3\xa4niemi lienee ollut palvontapaikka, samoin pohjoinen pikkusaari Uhrattu. Uhrattu sijaitsee Euravalkaman l\xc3\xa4hell\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 viittaa euralaisten nautinta-alueeseen. My\xc3\xb6s siirtolohkare Hiittenheitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 on voinut toimia uhrikiven\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nVarsinais-Suomen ja Satakunnan historiallisten maakuntien raja kulki Koskelj\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4puolitse. Per\xc3\xa4vuoren huipulla on vanhat pystykivet keskiaikaisen rajan merkkin\xc3\xa4. Paikalla on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin kolmen kunnan, Myn\xc3\xa4m\xc3\xa4en, Laitilan ja Euran yhteinen pyykki. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n viittaa my\xc3\xb6s Koskelj\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4isimm\xc3\xa4n osan nimi Suomenper\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvi, mill\xc3\xa4 viitataan Varsinais-Suomeen. My\xc3\xb6s Sep\xc3\xa4nsaarilla on kivipyykit. Seudun kautta on my\xc3\xb6s kulkenut Kalatie, jota pitkin kuljetettiin kuivattua kalaa H\xc3\xa4meest\xc3\xa4 Vakka-Suomeen. Viel\xc3\xa4 vanhempi tie on Eura-Honkilahti-Yl\xc3\xa4ne, jota kuljettiin rautakaudella ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4 Varsinais-Suomen seudulle._NEWLINE_Koskelj\xc3\xa4rvi on kuulunut p\xc3\xa4\xc3\xa4osin entiseen Honkilahden kuntaan. Koskelj\xc3\xa4rveen rajoittuvia ja l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 sijaitsevia Honkilahden kyli\xc3\xa4 ovat Honkilahden kirkonkyl\xc3\xa4, L\xc3\xb6yttil\xc3\xa4, Komoinen ja Lellainen. Lis\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4rven rantaan ovat ulottuneet Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven rannassa sijaitsevan Mannilan kyl\xc3\xa4n maat Koskenkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4osa on kuulunut entiseen Hinnerjoen kuntaan, jonka kylist\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven rantaan ulottuu Vaaljoki. Aivan etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4, l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 kolmen kunnan rajapyykki\xc3\xa4 pieni osa j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4 Laitilan Katinh\xc3\xa4nn\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4n alueelle.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rvenpinnan laskuja\n_START_PARAGRAPH_\nMuualla tehdyt j\xc3\xa4rvenlaskut her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t honkilahtelaisten huomion varhain. Jo vuonna 1818 tarkastettiin Koskelj\xc3\xa4rven ja sen laskujoen, Pataj\xc3\xa4rven ja Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven ja n\xc3\xa4it\xc3\xa4 kahta yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4n ojan tilannetta. Ojien virtauksissa havaittiin heikkoutta ja toistuviin tulviin kiinnitettiin huomiota, joten niiden perkauksille n\xc3\xa4ytti olevan tilausta._NEWLINE_Vuonna 1845 kokoontui Honkilahden kappelissa kirkonkokous, jossa k\xc3\xa4siteltiin Koskelj\xc3\xa4rven kuivatusta. My\xc3\xb6nteisen vastaanoton saannut hanke kokoontui uudelleen vuonna 1846, johon osallistui runsaasti talollisia. Hankkeen yksityiskohtia soviteltiin ja vuonna 1849 pyydettiin maanmittari Filip von Schants pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4rvialueella katselmus. Anomuksen j\xc3\xa4tt\xc3\xa4jiksi \xc3\xa4\xc3\xa4nnestettiin Heuru ja Pietil\xc3\xa4, jotka toimittivat sen perille vuonna 1850. Kun hankkeen taakse saatiin vahvasti seutukunnan v\xc3\xa4ke\xc3\xa4, vahvisti maaherra luvan toteuttaa hanke vuonna 1857._NEWLINE_Nykyisen joenuoman paikalle kaivettiin Honkilahden kirkonkyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi uusi uoma l\xc3\xa4heiseen Pataj\xc3\xa4rveen. Samalla perattiin Pataj\xc3\xa4rven ja Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven v\xc3\xa4linen uoma. Uusi uoma laski Koskelj\xc3\xa4rven vedenpintaa noin 1,2\xc2\xa0metri\xc3\xa4, joka on ollut ennen pinnanlaskuja 43,18\xc2\xa0metri\xc3\xa4 merenpinnan nykytason yl\xc3\xa4puolella. Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven laskuoja yhtyi vanhaan uomaansa Vaaljoen haarassa, josta l\xc3\xa4htien joki jatkoi nykyisen\xc3\xa4 Hinnerjokena. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen on tehty muita v\xc3\xa4h\xc3\xa4isempi\xc3\xa4 pinnanlaskuja, koska pintaa on alennettu kaiken kaikkiaan yli kaksi metri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPinnanlaskun seuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nPinnanlasku tavoitteena oli v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 kev\xc3\xa4ttulvien vaikutuksia eli niin sanotusti kuivattaa pellot. Toimenpide onnistui t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tavoitteessaan, sill\xc3\xa4 kun Koskelj\xc3\xa4rven kunnostamista alettiin suunnitella, mitattiin vuosina 1980\xe2\x80\x931990 vedenpinnan vaihteluv\xc3\xa4liksi 41,06\xe2\x80\x9342,36 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on ollut tulvien aikanakin alempana kuin silloinen keskivedenkorkeus. Vedenlasku kuivatti j\xc3\xa4rven luontaisen uoman, joka laski Vaalij\xc3\xa4rven kautta. Vedenlaskun toisena tavoitteena oli ollut koko j\xc3\xa4rven kuivattaminen viljelyalan kasvattamiseksi, mutta j\xc3\xa4rven pohja oli kivinen ja siit\xc3\xa4 on luovuttu._NEWLINE_Matalalista rannoista paljastui laajoja alueita, jolla kasvoi runsaasti vesihein\xc3\xa4\xc3\xa4 ja kortetta. Sit\xc3\xa4 niitettiin ja kasattiin korkeiksi kasoiksi rannan tuntumaan. Rantoja my\xc3\xb6s laidunnettiin viel\xc3\xa4 1970-luvulla. On laskettu, ett\xc3\xa4 j\xc3\xa4rviruohon ruokkimana pystyttiin yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n noin 1\xc2\xa0000 lyps\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 lehm\xc3\xa4\xc3\xa4, jolle sy\xc3\xb6tettiin osin tai kokonaan vesihein\xc3\xa4\xc3\xa4 rehuna. J\xc3\xa4rven kalakannat k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t matalan veden hapettomuudesta, mutta alueen linnusto hy\xc3\xb6tyi vedenlaskusta. Rannoilla kasvoi turvetta jopa 1,0\xc2\xa0mm vuodessa erityisesti Suomenper\xc3\xa4j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4, Hakolahdessa ja Kotolahdessa, joten j\xc3\xa4rveen umpeenkasvu alkoi vedenlaskusta. My\xc3\xb6s rantojen ruohottuminen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi ja osa j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 tuli umpeen kasvanutta. Matalaan veteen kertyi kortetta ja mutaa, mik\xc3\xa4 v\xc3\xa4hensi j\xc3\xa4rven virkistysk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena j\xc3\xa4rven rannat s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xa4ysin m\xc3\xb6kitt\xc3\xb6min\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSuojelun alkuvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nKuivatusyhti\xc3\xb6 muutti vuonna 1910 nimens\xc3\xa4 Koskelj\xc3\xa4rven ja Vaalij\xc3\xa4rven Kuivatysyhti\xc3\xb6 Oy:ksi. Se suoritti joitakin toimenpiteit\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 ennen lopettamistaan. Niihin ajoi j\xc3\xa4rven tulvaherkkyys, joka ei pinnanlaskusta lakannut kokonaan. Siksi j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 haluttiin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stell\xc3\xa4, mutta laaditut suunnitelmat torjuttiin aina eri tahoilta. Suunnitelmia ovat tarjonneet esimerkiksi Rauma-Repola vuonna 1955, rantojen maanomistajat vuonna 1964 ja Vesihallitus. Viimeisess\xc3\xa4 hakemuksessa veden pintaa haluttiin nostaa 1,06 metri\xc3\xa4, mutta asukkaat tyrm\xc3\xa4siv\xc3\xa4t sen._NEWLINE_J\xc3\xa4rven tulvien s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelysuunnitelmien rinnalle nousivat esille j\xc3\xa4rven suojelua vaativat kannanotot 1960-luvulla. Kumpaakin suunnitelmaa kehitettiin rinnakkain, mutta vain toinen olisi voitu toteuttaa, sill\xc3\xa4 ne olisivat tuhonneet toisen suunnitelman tavoitteet. Toiminta kallistui suojelun kannalle vuonna 1979, kun Euran kunta hyv\xc3\xa4ksyi Maailman luonnons\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6n suojeluohjelman. Kun kuivatusyhti\xc3\xb6 alkoi kaavoittaa rannoille m\xc3\xb6kkitontteja oman hankkeensa rahoittamiseksi, esti kunta sen rakennuskiellolla vuonna 1980. Lopullinen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s omaehtoiselle s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelylle oli Koskelj\xc3\xa4rven suojelukaavan hyv\xc3\xa4ksyminen vuonna 1982. Samana vuonna valtioneuvosto hyv\xc3\xa4ksyi Koskelj\xc3\xa4rven ja Vaalj\xc3\xa4rven lintujensuojeluohjelman ja lopuksi Suomen valtio osti Koskel- ja Vaalj\xc3\xa4rven kuvatusyhti\xc3\xb6n maat luonnonsuojelutarkoitukseen vuonna 1988. Vuoden 1988 suojelup\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen ensimm\xc3\xa4inen vaihe sis\xc3\xa4lsi suunnitelman korottaa vedenpintaa.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rvenpinnan nostot\n_START_PARAGRAPH_\nValtioneuvoston p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6st\xc3\xa4 valmisteltiin nopeassa tahdissa ja vuonna 1991 rakennettiin j\xc3\xa4rven pohjoisrannalle 2\xc2\xa0kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 kanava, jolla ohjattiin V\xc3\xa4lijoen vedet suoraan Hinnerjokeen ohi j\xc3\xa4rven oman luusuan. Kanavan kummassakin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on juoksutusaukot, joilla s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely\xc3\xa4 on toteutettu. V\xc3\xa4lijoen vedell\xc3\xa4 t\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n Koskelj\xc3\xa4rve\xc3\xa4 aina, kun j\xc3\xa4rven vedenpinta laskee liian alas, ja korkean veden aikana V\xc3\xa4lijoen tulviva vesi ohjataan suoraan alajuoksulle j\xc3\xa4rven ohi. Nyt voitiin hallitusti nostaa j\xc3\xa4rven vedenpintaa noin 30\xc2\xa0senttimetri\xc3\xa4, jolloin keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen vedenkorkeus on en\xc3\xa4\xc3\xa4 1,9\xc2\xa0metri\xc3\xa4 alempana kuin 1850-luvulla. Noston j\xc3\xa4lkeen j\xc3\xa4rven vedenpinnan vaihteluv\xc3\xa4liksi tuli vuosina 1992\xe2\x80\x932003 tehdyiss\xc3\xa4 mittauksissa 41,56\xe2\x80\x9342,29 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolella. Vaihteluv\xc3\xa4li on onnistuttu pienent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n yli metrist\xc3\xa4 alle metriin.\n_START_SECTION_\nPinnannoston seuraukset\n_START_PARAGRAPH_\nVedenpinnan nosto on parantanut j\xc3\xa4rven happitilannetta niin, ett\xc3\xa4 kalakuolemilta on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n v\xc3\xa4ltytty. Happitilanne on talvella edelleen huono, mutta samalla talvinen happamuus on v\xc3\xa4hentynyt. Fosforinja typen veteen liuenneet m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t ovat v\xc3\xa4hentyneet koko ajan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on V\xc3\xa4lijoen ohijuoksutuksen seurausta._NEWLINE_Kasvillisuuden osalta j\xc3\xa4rvi el\xc3\xa4\xc3\xa4 muutostilassa. Luhtien pinta-alat pienenev\xc3\xa4t ja kelluvalehtisten kasvien alueet kasvavat. Suurin h\xc3\xa4vi\xc3\xa4j\xc3\xa4 ovat olleet sarat. Suuntaus jatkuu viel\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Avoveden osuus on s\xc3\xa4ilynyt samana._NEWLINE_Selvin muutos kalastossa on ollut ruutanan selv\xc3\xa4 v\xc3\xa4hentyminen 80\xc2\xa0%:sta 5\xc2\xa0%:iin. Samalla s\xc3\xa4rjen ja ahvenen osuudet kasvoivat 20\xc2\xa0%:sta 70\xc2\xa0%:iin. My\xc3\xb6s hauki ja lahna runsastuivat. Koska ruutana vastasi p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa kalaston biomassasta ennen pinnan nostoa, on kalaston biomassa pienentynyt selv\xc3\xa4sti ruutanan v\xc3\xa4hennetty\xc3\xa4. Yksil\xc3\xb6iden koko sensijaan on kasvanut niin, ett\xc3\xa4 kalastusta harjoitetaan suurempisilm\xc3\xa4isill\xc3\xa4 verkoilla kuin ennen._NEWLINE_Luhtien lintulajisto on taantunut selv\xc3\xa4sti luhtien v\xc3\xa4hentyess\xc3\xa4, mutta muuten lintukantojen muutokset seuraavat suomalaista yleistilannetta.\n_START_SECTION_\nSuojelun jatkuminen\n_START_PARAGRAPH_\nKoskelj\xc3\xa4rvi liitettiin Koskelj\xc3\xa4rven Natura 2000 -alueeseen (kohde: FI0200097). Alueeseen kuuluu maita ja vesist\xc3\xb6j\xc3\xa4 Euran, Laitilan ja Myn\xc3\xa4m\xc3\xa4en kunnista. Se sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4 koko Koskelj\xc3\xa4rven, valtion sen ymp\xc3\xa4rilt\xc3\xa4 omistamat maat, kaakkoisosan yksityisen maa-alueen, Vaalj\xc3\xa4rven ja sen l\xc3\xa4hialueita, Lahdensuon sek\xc3\xa4 alueen etel\xc3\xa4puolella olevan Kortesuon. Natura-alueen kokonaispinta-ala on 1\xc2\xa0821\xc2\xa0hehtaaria, joista Koskelj\xc3\xa4rvi ja sen ranta-alueet muodostavat 1\xc2\xa0398\xc2\xa0hehtaarin kokoisen alueen. Koskelj\xc3\xa4rvi on my\xc3\xb6s ehdolla Ramsarin sopimuksen alueeksi._NEWLINE_Koskelj\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n ojitettuja soita on ennallistettu 71\xc2\xa0hehtaaria 2002 j\xc3\xa4lkeen tukkimalla suo-ojia ja raivaamalla pois puustoa. Iso- ja Soukanluodossa on ennallistettu mets\xc3\xa4\xc3\xa4 12\xc2\xa0hehtaaria harventamalla havupuustoa ja vahingoittamalla puita lahopuiksi.\n_START_SECTION_\nVirkistysk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKalastus ei ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 elinkeinon jatke, mutta kotitarvekalastus on yleist\xc3\xa4. T\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4n asemaan on noussut my\xc3\xb6s virkistyskalastus. Vedenpinnan nosto on ollut onnistunut ratkaisu, sill\xc3\xa4 kalakanta on muuttunut lajistoltaan ja yksil\xc3\xb6iden koko on kasvanut. My\xc3\xb6s linnustaminen on ollut, ja on edelleen, j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 suosittu harrastus. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 saatiin 2000-luvun ensimm\xc3\xa4isen vuosikymmenen alussa vuosittain noin 250 vesilinnun mets\xc3\xa4styssaaliit._NEWLINE_Luonnonyst\xc3\xa4ville on Koskelj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ollut paljon n\xc3\xa4ht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. M\xc3\xb6kitt\xc3\xb6myys ja sokkeloinen rakenne ovat korostaneet er\xc3\xa4maisuutta. J\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsirantaa seuraa Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rviseudun luontoretkeilyhankkeen laatima 11-kilometrinen retkipolku, joka l\xc3\xa4htee pohjoisrannalta V\xc3\xa4lijoen suistosta ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Suomenper\xc3\xa4nj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 olevalle lintutornille. Polun varrella on laavuja ainakin Pyh\xc3\xa4niemen k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4, \xc3\x84mm\xc3\xa4nniitussa ja Latosaaressa. My\xc3\xb6s Isoluodon pohjois- ja etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Mustasaaren pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja H\xc3\xa4rkluomassa on laavut. Nuotiopaikkoja on 11 kohteessa. Toinen Natura-alueen lintutorni on pystytetty Vaalj\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsirannalle. Luonnon hiljaisuudesta voi nauttia, sill\xc3\xa4 Koskelj\xc3\xa4rvi on ollut Satakuntaliiton kartoituksessa er\xc3\xa4s Satakunnan hiljaisia alueita, jonne liikenteen tai muu jatkuva melu ei kuulu._NEWLINE_J\xc3\xa4rven kapeus ja mataluus est\xc3\xa4v\xc3\xa4t aallokon liiallisen nousun. J\xc3\xa4rvi kelpaakin aloittelijalle melontakohteeksi, sill\xc3\xa4 sen kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Laavulla y\xc3\xb6pyen riitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kahdellekin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4lle hyvin katsomista. Muut veneilij\xc3\xa4t voivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kahdeksaa vesillelaskupaikkaa, mutta per\xc3\xa4moottorin enimm\xc3\xa4isteho saa olla vain 5 hevosvoimaa. J\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4osassa on liikkuminen rajoitettua lintujen pesim\xc3\xa4aikaan ja j\xc3\xa4rvialueella moottoriveneell\xc3\xa4 liikkuminen on kielletty y\xc3\xb6ll\xc3\xa4 kello 22\xe2\x80\x936 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana.'