b'\n_START_ARTICLE_\nKeskusta (Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4)\n_START_SECTION_\nYdinkeskusta\n_START_PARAGRAPH_\nJyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n ydinkeskusta sijaitsee Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n keskustassa rautatieaseman vieress\xc3\xa4. Ydinkeskustaan ovat sijoittuneet kaikki Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n kauppakeskukset Keljon kauppakeskusta sek\xc3\xa4 kauppakeskus Sepp\xc3\xa4\xc3\xa4 lukuun ottamatta. Kauppakeskukset Forum, Torikeskus ja Jyv\xc3\xa4skeskus sek\xc3\xa4 Suomen kolmanneksi suurin tavaratalo Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n Sokos sijaitsevat ydinkeskustan keskusaukion Kompassin ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4. Kauppakeskukset Kolmikulma ja Kauppakulma sijaitsevat muutaman kymmenen metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kompassilta. Ydinkeskustan p\xc3\xa4\xc3\xa4katu on Kauppakatu, joka on k\xc3\xa4velykatu Kilpisenkadun ja Kauppakadun risteyksest\xc3\xa4 aina Aren aukiolle asti. Kirkkopuistossa sijaitsee Kaupunginkirkko ja sen edess\xc3\xa4 kaupungintalo ja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n kaupunginteatteri. Kauppakadun poikki kulkevan Asemakadun p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n Lyseon lukio.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKun Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n kaupunki perustettiin vuonna 1837, sen asemakaava-alue k\xc3\xa4sitti vain ruutukaava-alueen, joka muodostaa nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4osan Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n ydinkeskustaa. Asemakaavan laati C. L. Engel. Kauppakatu on Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n ainoa katu, jolla on ollut sama nimi kaupungin perustamisesta asti. Niinp\xc3\xa4 nykyinen Yliopistonkatu oli Stakettikatu ja Hannikaisenkatu Rantakatu. L\xc3\xa4pikulkuliikenne kulki Kauppakadun kautta, ja siit\xc3\xa4 tuli hyvin pian kaupungin merkitt\xc3\xa4vin liikekatu. Talot olivat empiretyylisi\xc3\xa4 puutaloja. Useimmissa kortteleissa oli kahdeksan tonttia ja korttelin l\xc3\xa4pi kulkeva lehtipuuvy\xc3\xb6hyke, palokuja. Keskimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 korttelissa, nykyisen Kirkkopuiston kohdalla oli tori. Korttelien lis\xc3\xa4ksi alueen kummassakin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli pienempi\xc3\xa4 tontteja._NEWLINE_Vuonna 1863 rakennettiin asemakaava-alueen l\xc3\xa4nsipuolelle Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n seminaarin rakennukset \xe2\x80\x93 nykyisen Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n yliopiston vanhimmat rakennukset._NEWLINE_Kirkko, joka oli rakennettu 1700-luvulla, sijaitsi nykyisen Cygnaeuksenpuiston kohdalla. Alusta asti suunniteltiin, ett\xc3\xa4 uusi kirkko rakennettaisiin torin keskelle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 toteutuikin, ja kun vanha kirkko purettiin vuonna 1888, sen paikalle rakennettiin puisto. Ruutukaava alkoi eristy\xc3\xa4 rannasta, kun sen ja rannan v\xc3\xa4liin rakennettiin rautatie._NEWLINE_Viimeinen vapaa tontti Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4iselt\xc3\xa4 asemakaava-alueelta myytiin vuonna 1862. Toisin kuin monissa muissa Suomen kaupungeissa samoihin aikoihin, Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ei laajennettu kaavaa heti tonttien loppumisen j\xc3\xa4lkeen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 sai kaupunkialueen asukastiheyden kasvamaan huomattavasti. Viimein vuonna 1899 vahvistettiin ensimm\xc3\xa4inen asemakaavanlaajennus. Se oli yksinkertainen ruutukaavan jatke, mutta ruutuasemakaavoitus oli tuolloin menossa pois muodista, joten kaavaa kritisoitiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 sai kaupungin lopettamaan tonttien myynnin kokonaan vuonna 1907. Ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 laajennuksesta ehdittiin toteuttaa sen takia vain pieni osa. Vuonna 1910 astui voimaan uusi asemakaavanlaajennus, joka perustui toisenlaisiin periaatteisiin, ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliseen keskiaikaisten kaupunkien katuverkkoja muistuttavaan katuverkkoon, jollainen oli tulossa muotiin. Tuohon kaavaan sis\xc3\xa4ltyi jo koko nykyinen Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n keskusta. Uudet kadut nimettiin enimm\xc3\xa4kseen Kalevalan hahmojen mukaan ajan kansallisromanttisen tyylin mukaisesti. Tori siirrettiin nykyiselle paikalleen, ja siihenastisesta torista tuli Kirkkopuisto. Keskustan koillisen laajennuksen p\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4yl\xc3\xa4ksi tuli Puistokatu, joka tuli siihenastisen Laukaaseen menev\xc3\xa4n maantien tilalle. Vuoden 1899 asemakaavan toteutuessa Laukaantie olisi j\xc3\xa4tetty kaavan alle._NEWLINE_Vuonna 1910 Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli vain 3000 asukasta, l\xc3\xa4hes kaikki nykyisen Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n keskustan alueella. Jussi J\xc3\xa4ppisen mukaan asukkaita olisi voinut olla jo ainakin 5000, jos tonttipolitiikka olisi ollut toisenlaista._NEWLINE_Ruutukaavan reunalla sijaitsevalle Harjulle eli Syrj\xc3\xa4nharjulle rakennettiin Neron portaat. Harjulle tuli my\xc3\xb6s Vesilinna ja urheilukentt\xc3\xa4. Vuonna 1946 ehdotettiin sangen suurta muutosta: Harju olisi poistettu ja sen hiekat heitetty Jyv\xc3\xa4sj\xc3\xa4rven Korkeakoskenlahden t\xc3\xa4ytteeksi. Niin olisi saatu tasaista rakennusmaata ruutukaavan kummallekin puolelle, mutta kovin paljon kannatusta ehdotus ei saanut._NEWLINE_Sotien j\xc3\xa4lkeen l\xc3\xa4hes kaikki Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n keskustan puutalot purettiin ja tilalle rakennettiin kerrostaloja. Satama siirtyi keskustan rannasta Lutakkoon. 1990-luvulla ranta siirtyi yh\xc3\xa4 kauemmas ruutukaavan reunasta, kun rakennettiin Rantav\xc3\xa4yl\xc3\xa4. Rantav\xc3\xa4yl\xc3\xa4 helpotti l\xc3\xa4pikulkuliikennett\xc3\xa4, mutta monien mielest\xc3\xa4 se huononsi Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n kaupunkikuvaa huomattavasti. Kauppakatu oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n joukkoliikennekatuna, mutta sen koillisosa muutettiin k\xc3\xa4velykaduksi vuonna 1995. 2000-luvun alussa vanha rautatieasema j\xc3\xa4i pois k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4, kun rakennettiin matkakeskus.'