b'\n_START_ARTICLE_\nMaapallon veden alkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMaapallon veden alkuper\xc3\xa4 on yh\xc3\xa4 tutkijoille ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4. Monesti Maan veden sanotaan olevan l\xc3\xa4ht\xc3\xb6isin vesipitoisista pikkuplaneetoista tai komeetoista, joita t\xc3\xb6rm\xc3\xa4si Maahan sen syntyess\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n mukaan Maan vesi on vanhempaa kuin itse Maa. Muita mahdollisia rinnakkaisia, toissijaisia ja t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4vi\xc3\xa4 veden l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4 ovat hydraattimineraalien hajoaminen, tulivuorista purkautuva vesih\xc3\xb6yry sek\xc3\xa4 purppurarikkibakteerien aiheuttamat kemialliset reaktiot.\n_START_SECTION_\nYleist\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMaan veden ajatellaan usein tulleen muualta maapallon synnyn j\xc3\xa4lkeen, koska Maata on sanottu kuumaksi pitk\xc3\xa4n aikaa syntymisens\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen. Monet seikat kuitenkin viittaavat Maan j\xc3\xa4\xc3\xa4htyneen melko nopeasti. My\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n Kuun synnytt\xc3\xa4nyt j\xc3\xa4ttit\xc3\xb6rm\xc3\xa4ys ei sulattanut koko maata ja s\xc3\xa4il\xc3\xb6i vett\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi ringwoodiitti-niminen mineraali pystyy varastoimaan vett\xc3\xa4 suurissa paineissa ja l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tiloissa.\n_START_SECTION_\nD/H-suhde\n_START_PARAGRAPH_\nVeden koostumus on kemiallisesti H\xe2\x82\x82O. N\xc3\xa4in vesi koostuu vedyst\xc3\xa4 ja hapesta. Vety voi olla kevytt\xc3\xa4 vety\xc3\xa4, protiumia, tai raskasta vety\xc3\xa4, deuteriumia. Tavallista kevytt\xc3\xa4 vety\xc3\xa4 merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n H:lla ja raskasta vety\xc3\xa4 D:ll\xc3\xa4. Vertaamalla eri taivaankappaleiden vesien D/H-suhteita voidaan yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 veden alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Auringolla ja j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4isplaneetoilla on pieni D/H-suhde. Auringossa on deuteriumia suhteessa vetyyn paljon v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n kuin Maassa. Monissa komeetoissa, t\xc3\xa4htienv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 avaruudessa ja Saturnuksen Enceladus-kuussa on enemm\xc3\xa4n deuteriumia kuin Maan valtameriss\xc3\xa4. Joissain komeetoissa deuteriumia on yht\xc3\xa4 paljon kuin Maassa. Asteroideissa on joko yht\xc3\xa4 paljon kuin Maassa, tai enemm\xc3\xa4n\n_START_SECTION_\nPikkuplaneetoista?\n_START_PARAGRAPH_\nHyvin vanhoina pidetyiss\xc3\xa4 kivisiss\xc3\xa4 hiilipitoisissa meteoriiteissa ja pikkuplaneetoissa tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olevan melko runsaasti vett\xc3\xa4. Koska pikkuplaneettoja ja meteoriitteja yh\xc3\xa4kin t\xc3\xb6rm\xc3\xa4\xc3\xa4 maahan, on luontevaa ajatella, ett\xc3\xa4 Maan vesi olisi per\xc3\xa4isin niist\xc3\xa4. Maan synnyn aikoihin pikkuplaneettapommitus oli nykyiseen verrattuna paljon taajempaa._NEWLINE_Suurimmassa pikkuplaneetassa Cereksess\xc3\xa4 on vett\xc3\xa4 ehk\xc3\xa4 25\xc2\xa0% ja vanhimmissa hiilikondriitti-meteoriiteissa 22\xc2\xa0%._NEWLINE_Monet maahan t\xc3\xb6rm\xc3\xa4nneet pikkuplaneetat ovat per\xc3\xa4isin ns. lumirajan takaa asteroidivy\xc3\xb6hykkeelt\xc3\xa4. T\xc3\xa4h\xc3\xa4n viittaa pikkuplaneettavy\xc3\xb6hykkeilt\xc3\xa4 tulleiden meteoriittien ja Maan merien alkuaineiden isotooppikoostumus, esim D/H-suhde._NEWLINE_Er\xc3\xa4\xc3\xa4n teorian mukaan Maa sai vetens\xc3\xa4, kun noin 85\xc2\xa0% Maasta oli syntynyt._NEWLINE_Monien hiilikondriittien D/H-suhde on l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Maan veden D/H-suhdetta, mutta vaihtelee paljon.\n_START_SECTION_\nKomeetoista?\n_START_PARAGRAPH_\nKomeetat koostuvat enimm\xc3\xa4kseen vedest\xc3\xa4 ja haihtuvista aineista. My\xc3\xb6s komeettoja oli paljon Auringon, planeettojen ja Maan syntyaikoina. Usein on v\xc3\xa4itetty Maan saaneen vetens\xc3\xa4 komeetoista, jotka tulivat Jupiterin radan takaa Kuiperin vy\xc3\xb6hykkeelt\xc3\xa4._NEWLINE_Maan vesi saattaa olla per\xc3\xa4isin sek\xc3\xa4 asteroideista ett\xc3\xa4 komeetoista. Komeettojen isotooppikoostumus selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 vain puolet Maan vedest\xc3\xa4. Hartley 2 -komeetalla on sama D/H-isotooppisuhde kuin Maan valtameriss\xc3\xa4, mutta Rosetta-luotaimen tutkimalla komeetalla on deuteriumia suhteessa vetyyn kolme kertaa niin paljon kuin Maan meriss\xc3\xa4. Monilla muilla komeetoilla kuten Halley, Hyakutake, Hale\xe2\x80\x93Bopp, ja 67P/Churyumov\xe2\x80\x93Gerasimenko on vesiss\xc3\xa4\xc3\xa4n deuteriumia suhteessa kevyeen vetyyn kaksi kertaa niin paljon kuin Maan vesiss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPlanetesimaaleista?\n_START_PARAGRAPH_\nMaa syntyi monien tutkijoiden mukaan pikkuplaneettoja muistuttaneista planetesimaaleista. Jotkut tutkijat ovat v\xc3\xa4itt\xc3\xa4neet, ett\xc3\xa4 Maan vesi olisi per\xc3\xa4isin niist\xc3\xa4 kappaleista, joista kiersi suunnilleen Maan et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4 Auringosta, ja joista Maa syntyi. Teorian rasitteena on, ett\xc3\xa4 sen aineen jossa Maa syntyi, uskotaan olleen hyvin kuumaa. On sen vuoksi kyseenalaista, onko vesih\xc3\xb6yry\xc3\xa4 voinut t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in sitoutua kiinteytyneisiin mineraaleihin riitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4.'