b'\n_START_ARTICLE_\nKhusrau II\n_START_SECTION_\nEnsimm\xc3\xa4inen valtakausi\n_START_PARAGRAPH_\nKhusrau oli kuningas Hormizd IV:n poika ja Khusrau I:n pojanpoika. Khosraun \xc3\xa4iti kuului Parthialaiseen ylimyst\xc3\xb6perheeseen ja h\xc3\xa4nen iso\xc3\xa4itins\xc3\xa4 is\xc3\xa4n puolelta oli hefthaliittien kuninkaan tyt\xc3\xa4r. Khusraun varhaisesta el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. H\xc3\xa4n lienee syntynyt aikaisintaan vuoden 570 paikkeilla. Historialliset l\xc3\xa4hteet mainitsevat h\xc3\xa4net ensimm\xc3\xa4isen kerran h\xc3\xa4nen toimiessaan is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 valtakaudella kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4 Kaukasian Albaniassa. Kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4 h\xc3\xa4n laajensi Persian vaikutusvaltaa my\xc3\xb6s Iberiaan, jonka hallitsijat alkoivat maksaa tribuuttia. Persia ajautui pian kriisiin valtakunnan sotiessa turkkilaisia vastaan id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Bysnatin valtakuntaa vastaan l\xc3\xa4nness\xc3\xa4. Hormizd IV oli my\xc3\xb6s k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4nyt monet itse\xc3\xa4\xc3\xa4n vastaan suosimalla Persian dehqan-luokkaa aateliston kustannuksella, sek\xc3\xa4 turvautumalla toimissaan teloituksiin. H\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s arvostellut kovin sanoin id\xc3\xa4n sodissa menestynytt\xc3\xa4 kenraali Bahram Chubinia, joka oli k\xc3\xa4rsinyt kuitenkin tappion Bysantin valtakubntaa vastaan k\xc3\xa4ydyss\xc3\xa4 taistelussa Lazicassa. bahram nousi kapinaan Hormizdia vastaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n joukkojen jahdatessa hallitsijaa Hormizdia vastaan tehtiin palatsivallankaappaus Ktesifonissa. Kaappajia olivat Khusraun sed\xc3\xa4t t\xc3\xa4m\xc3\xa4n \xc3\xa4idin puolelta, Bestam ja Bendoy. Hormizd vangittiin ja sokaistiin. Khusrau kruunattiin uudeksi hallitsijaksi 27. kes\xc3\xa4kuuta 590. Kapinoinut kenraali Bahram oli kuitenkin juulistautunut itse kuninkaaksi ja marssi armeijoineen kohti Ktesifonia. Khusrau joutui pakenemaan Bysantin valtakuntaan.\n_START_SECTION_\nToinen valtakausi\n_START_PARAGRAPH_\nBysantin valtakunnanssa Khusrau vetosi maan keisari Maurikioksen apuun palatakseen Persian valtaistuimelle. Vastiineksi Khusrau lupasi antaa Bysantille alueita Mesopotamiassa, Iberiassa ja Armeniasa. Roomalaiset ja Khusraun joukot voittivat Bahramin G\xc9\x99nc\xc9\x99ssa nykyisess\xc3\xa4 Azerbaid\xc5\xbeanissa k\xc3\xa4ydyss\xc3\xa4 taistelussa. Khusrau oli palannut valtaistuimelleen vuonna 592. Bahram pakeni it\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa h\xc3\xa4n joutui salamurhan uhriksi. Takaisin valtaistuimellaan Khusrau vakiinnutti asemansa. Kapinat Armeniassa ja Persian aateliston parissa kukistettiin. Khusrau antoi my\xc3\xb6s vangituttaa kaksi h\xc3\xa4net valtaan nostanutta set\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4, sek\xc3\xa4 muut Hormizd IV:n murhaan sekaantuneet henkil\xc3\xb6t. Bestamiin oli onnistunut paeta Gilanin alueelle, jossa h\xc3\xa4n johti kapinaa vuoteen 602 saakka. Khusrau otti vuoteen 600 menness\xc3\xa4 arvonimen Parvez eli voitokas. Hallitsijana Khusrau haavi valtavan omaisuuden alamaistensa ankaralla verotuksella. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s useita vaimoja ja jalkavaimoja, vaikkakin h\xc3\xa4net on sittemmin muistettu erityisesti rakkaustarinasta vaimoonsa \xc5\xa0iriniin. Suhteesta kirjoitti esimerkiksi 1100-luvun runoilija Nizami teoksessaan Khosrow-va-\xc5\xa0irin. Khusrau tunnettiin valtakaudellaan taiteiden tukijana ja etenkin mattojen kudonta ja hopeak\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isyys nousi huippuunsa h\xc3\xa4nen kaudellaan. Khusrau piti my\xc3\xb6s edelleen yll\xc3\xa4 hyvi\xc3\xa4 suhteita Bysantin keisari Maurikiukseen ja suhtautui kristittyihin hyvin my\xc3\xb6t\xc3\xa4mielisesti. _NEWLINE_Vuonna 602 kenraali Fokas syrj\xc3\xa4ytti Bysantin keisari Maurikioksen ja valtakunta ajautui sis\xc3\xa4llissotaan, jota kiihdyttiv\xc3\xa4t kiistat eri kristillisten lahkojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Khusrau k\xc3\xa4ytti hyv\xc3\xa4kseen Bysantin hajaannusta julistaen sodan tekosyyn\xc3\xa4\xc3\xa4n Maurikiuksen murha. Maurikiuksen poika Theodosius oli paennut Persiaan, jossa Khusrau tunnusti h\xc3\xa4net Bysantin keisariksi. Sotaretki Bysantin valtakuntaan seurasi vuonna 603. Huomattava osa Bysantin armeijasta oli keskitetty l\xc3\xa4nteen avaareja vastaan ja Khusrau valtasi nopeasti Edessan ja muita rajalla sijainneita tukikohtia. Vuonna 610 Herakleios syrj\xc3\xa4ytti keisari Fokasin ja h\xc3\xa4n yritti solmia rauhan Khusraun kanssa. Persialaisten valloitukset kuitenkin jatkuivat. Antiokia kukistui vuonna 611, Damaskos vuonna 613 ja Jerusalem] vuonna 614. Bysanttilaisten historioitsijoiden mukaan Jerusalemissa ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 surmattiin 60\xc2\xa0000 kristitty\xc3\xa4 n\xc3\xa4iden kielt\xc3\xa4ydytty\xc3\xa4 antautumasta. Seuraavien vuosien aikana persialaiset valloittivat edelleen Egyptin ja eteniv\xc3\xa4t V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Aasiaan aina Khalkedoniin saakka. Sotaonni kuitenkin k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi persialaisia vastaan. Vuonna 622 Herakleios johti armeijansa V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Aasian persialaisten ohi Mustanmeren kautta Armeniaan ja edelleen kasaarien tuella Azerbaid\xc5\xbeaniin. Persialaiset joutuivat vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n V\xc3\xa4h\xc3\xa4-Aasian alueelta ja vuonna 627 he k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4t suuren tappionn Ninivess\xc3\xa4 k\xc3\xa4ydyss\xc3\xa4 taistelussa. Khusrauta vastustaneet piirit Persiassa alkoivat nyt juonitella h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastaan. Salaliittolaiset vangitsivat Khusraun Ktesifonissa ja h\xc3\xa4net teloitettiin 28. helmikuuta 628. Valtaistuimelle nousi Khusraun poika Kavad II, joka solmi rauhan Bysantin valtakunnan kanssa vuonna 629. _NEWLINE_Sodat olivat heikent\xc3\xa4neet Persiaa huomattavasti. Turkkilaiset h\xc3\xa4vittiv\xc3\xa4t alueita id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Muhammad oli akanut yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 arabiheimoja. Khusraun pojanpoika Yazdagird III oli sasanidien Persian viimeinen hallitsija ennen Persian muslimivalloitusta.'