b'\n_START_ARTICLE_\nLehtimiehet\n_START_PARAGRAPH_\nLehtimiehet Oy oli Urpo Lahtisen Tampereelle vuonna 1957 perustama ilmaisjakelu- ja  aikakauslehtien kustannusyhti\xc3\xb6. _NEWLINE_Vuonna 1957 Lahtinen aloitti ilmaisen Tamperelainen-lehden julkaisemisen ja perusti sit\xc3\xa4 varten Lehtimiehet Oy:n. Tamperelainen-lehte\xc3\xa4 toimitettiin kaikkiin tamperelaisiin koteihin. Tulokkaaseen suhtauduttiin yleisesti v\xc3\xa4h\xc3\xa4ttelev\xc3\xa4sti ja sen menestymisen mahdollisuuksia ep\xc3\xa4iltiin vahvasti. Muun muassa Lahtisen entisen ty\xc3\xb6antajan Kansan Lehden toimitusp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Vilho Halme luonnehti sit\xc3\xa4 "postimerkin ja ilmoitusrekisterin v\xc3\xa4limuodoksi"._NEWLINE_Lehtimiehet-yhti\xc3\xb6n tunnetuin aikakauslehti oli shokeeraaviin skandaalijuttuihin erikoistunut Hymy, jonka suurin menestys ajoittui 1960-luvun lopulle ja 1970-luvun alkuun. Miltei heti perustamisestaan l\xc3\xa4htien Lehtimiehet haastoi perinteiset suuret lehtitalot Yhtyneet Kuvalehdet, A-lehdet ja Sanoma Oy:n ja lohkaisi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n siivun aikakauslehtimarkkinoista. Seuran ja Avun kaksintaistelu Suomen suurimman viikkolehden asemasta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi, kun Hymy nappasi k\xc3\xa4rkipaikan molempien nen\xc3\xa4n edest\xc3\xa4. Hymyn mullistettua aikakauslehtitarjonnan vanhojen perhelehtien oli seurattava sit\xc3\xa4 sensaatiomarkkinoille._NEWLINE_Hymy oli Suomen ensimm\xc3\xa4inen varsinainen viihdelehti, jonka keskeist\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\xc3\xa4 oli niin kutsuttu sosiaaliporno. Sen ohella yhti\xc3\xb6 julkaisi mm. rikoslehti Alibia, yleisaikakauslehti Nykypostia, , miestenlehti\xc3\xa4 King ja Kalle, sek\xc3\xa4 lastenlehti\xc3\xa4 Maailman vahvin Nalle ja Pellefantti. Vuonna 1969 Lehtimiehet Oy osti p\xc3\xa4\xc3\xa4toimittaja Rauno Toivoselta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n perustamat Tekniikan Maailma- ja Vauhdin Maailma -lehdet, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen kustantajan yleinen arvostus kohosi etenkin Tekniikan Maailman saamien lukuisten palkintojen ansiosta. Samana vuonna Lehtimiehet-yhti\xc3\xb6 osti my\xc3\xb6s UK-lehdet Oy:n, ja kaupassa tulivat aikakauslehti Nyrkkiposti, nuortenlehti Suosikki, naistenlehti Jaana ja miestenlehti Jallu. Vuosina 1981\xe2\x80\x9382 Lehtimiehet julkaisi joka toinen viikko ilmestynytt\xc3\xa4 yleisaikakauslehte\xc3\xa4 Pikajuna. Naistenlehti Jaana myytiin vuonna 1979 A-lehdet Oy:lle, joka lopetti sen julkaisemisen muutamia vuosia my\xc3\xb6hemmin._NEWLINE_Lehtimiehet Oy toimi my\xc3\xb6s kirjankustantajana nimill\xc3\xa4 Kustannus-Vaihe, Kustannus 21 ja Kustannusmiehet. Tunnetuimpia julkaisuja t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 saralla olivat Erkki Kanervan (nimimerkki Jammu) kirjoittamat Yrj\xc3\xb6-sarjan murrepakinakirjat, joita myytiin parinkymmenen vuoden aikana yhteens\xc3\xa4 noin 800\xc2\xa0000 kappaletta. Suhteellisesti viel\xc3\xa4 suuremman menekin saavuttivat Aarno Laitisen poliittiset pamflettikirjat Tamminiemen pes\xc3\xa4njakajat (1981), Musta monopoli (1982), Kremlin kellokkaat (1983) ja Rahat tai renki (1984), joita kutakin meni kaupaksi yli 100\xc2\xa0000 kappaletta._NEWLINE_Lehtimiehet Oy:n 6-kerroksinen toimitalo sijaitsi osoitteessa Puutarhakatu 16, jossa oli aluksi my\xc3\xb6s muun muassa Hymy-lehden toimitus. Sittemmin suurinta osaa lehdist\xc3\xa4 tehtiin Helsingin toimituksissa Annankadulla. Koko toimintansa aikana yhti\xc3\xb6 julkaisi yli 60 eri lehte\xc3\xa4, ja sen palveluksessa oli enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n yli 300 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4. N\xc3\xa4sij\xc3\xa4rven rannalle Yl\xc3\xb6j\xc3\xa4rven Siivikkalaan valmistui vuonna 1976 arkkitehti Eero Saaren suunnittelema huvila Villa Urpo lehtiyhti\xc3\xb6n perustajan Urpo Lahtisen kodiksi ja yhti\xc3\xb6n edustustilaksi._NEWLINE_Vuonna 1982, jolloin Lehtimiehet Oy t\xc3\xa4ytti 25 vuotta, yhti\xc3\xb6n toiminta oli laajentunut siin\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin, ett\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 muodostettiin Lehtimiehet-Yhtym\xc3\xa4 Oy. Yhti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli toimipisteet Tampereella ja Helsingiss\xc3\xa4, sen tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6t\xc3\xa4 olivat jakeluyhti\xc3\xb6t Erikoisjakelu Oy, Lehtiketju Oy ja Nilsi\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toiminut laskettelukeskus Tahkovuori Oy ja se omisti 45 prosenttia kirjapaino Helprint Oy:st\xc3\xa4.  _NEWLINE_Lehtimiehet Oy:n pitk\xc3\xa4aikaisena toimitusjohtajana toimi Matti Lahtinen, joka ei ollut sukua Urpo Lahtiselle. Lehtiyhti\xc3\xb6n taloudesta vastasi Urpo Lahtisen puoliso Hymy Lahtinen, jonka osaksi lankesi my\xc3\xb6s yhti\xc3\xb6n sis\xc3\xa4inen kurinpito. Vuonna 1985 Matti Lahtisen tilalle toimitusjohtajaksi tuli Tampereen kaupunginjohtajan paikalta eronnut Pekka Paavola yhti\xc3\xb6n toiminnan loppuun saakka. Kuuluisiksi tulleita Lehtimiehet Oy:n palveluksessa olleita toimittajia olivat Veikko Ennala, Jorma K. Virtanen ja Isto Lysm\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1988 Lehtimiehet Oy ja sen silloiset 16 lehte\xc3\xa4 myytiin Yhtyneille Kuvalehdille 300 miljoonalla markalla. Lehtimiehet Oy:n omistamat kiinteist\xc3\xb6t eiv\xc3\xa4t kuuluneet kauppaan, vaan ne j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t Urpo Lahtisen perheelle. Helmikuussa 1989 ostaja ilmoitti siirt\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Lehtimiehet Oy:n toiminnan kokonaan pois Tampereelta vuoden loppuun menness\xc3\xa4, ja vuoden 1989 viimeisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Lehtimiehet Oy:n tunnukset poistettiin Puutarhakatu 16:n seinilt\xc3\xa4.'