b'\n_START_ARTICLE_\nKyttyr\xc3\xa4nirkko\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nHelposti tunnistettava perhonen. Etusiivet ovat pohjav\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n violetinharmaat. Siiven tyvess\xc3\xa4 etureunassa on keltainen laikku ja siiven poikki kulkee kaksi keltaista, punaruskealla varjostunutta poikkiviirua. Viirujen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 sijaitseva keskit\xc3\xa4pl\xc3\xa4 on pitk\xc3\xa4nomainen, punaruskea ja reunoiltaan keltainen. Siiven k\xc3\xa4rkiosassa on himme\xc3\xa4, punaruskea poikkijuova. Siiven takareunassa on sisemm\xc3\xa4n poikkiviirun kohdalla tumma suomutupsu. Takasiivet ovat harmaanruskeat ja etusiipi\xc3\xa4 vaaleammat. Niiden takareunan ulkonurkka on muuta siipe\xc3\xa4 tummempi. Lajilla on pohjoisessa muoto f. frigida (f. polaris), jonka siivet ovat l\xc3\xa4pikuultavat, vaaleammat ja kuviointi on himme\xc3\xa4\xc3\xa4. Siipiv\xc3\xa4li 37\xe2\x80\x9346 mm.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nKyttyr\xc3\xa4nirkkoa tavataan koko Euroopassa ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Etel\xc3\xa4-Siperiaan Baikalille. Suomessa sit\xc3\xa4 tavataan koko maassa pohjoisinta Lappia my\xc3\xb6ten. Etel\xc3\xa4- ja Keski-Suomessa se on kuitenkin yleisempi. Perhoset lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t kahtena pitk\xc3\xa4aikaisena ja osin p\xc3\xa4\xc3\xa4llekk\xc3\xa4isen\xc3\xa4 sukupolvena toukokuusta syyskuuhun lennon ollessa runsainta hein\xc3\xa4kuun loppupuoliskolla. L\xc3\xa4mpimin\xc3\xa4 kesin\xc3\xa4 lajilla saattaa ehk\xc3\xa4 esiinty\xc3\xa4 jopa kolmannen sukupolven yksil\xc3\xb6it\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nKyttyr\xc3\xa4nirkko on varsin yleinen laji, jota tavataan jokseenkin kaikenlaisissa koivuja kasvavissa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6iss\xc3\xa4. Perhosia tavataan usein my\xc3\xb6s avoimilla alueilla, kaukana tyypillisilt\xc3\xa4 elinpaikoiltaan. Perhoset aloittavat lennon illan h\xc3\xa4m\xc3\xa4rtyess\xc3\xa4 ja molemmat sukupuolet tulevat helposti valolle._NEWLINE_Naaras munii lehtien alapintojen reunuksille 150\xe2\x80\x93250 munaa yksitellen. Toukat el\xc3\xa4v\xc3\xa4t yksin ja oleskelevat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa lehtien alapuolella tai lehtiruodilla. Toukka koteloituu maahan maa-aineksella naamioituun kotelokoppaan. Kes\xc3\xa4kotelot kuoriutuvat parin viikon kuluttua, syyskotelot talvehtivat.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukka el\xc3\xa4\xc3\xa4 koivuilla (Betula) sek\xc3\xa4 pajuilla (Salix), v\xc3\xa4h\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin my\xc3\xb6s muutamilla muilla lehtipuilla.'