b'\n_START_ARTICLE_\nAasiaat\n_START_SECTION_\nNimen etymologia\n_START_PARAGRAPH_\nGr\xc3\xb6nlannin kielell\xc3\xa4 Aasiaat tarkoittaa \xe2\x80\x9dh\xc3\xa4m\xc3\xa4h\xc3\xa4kkej\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. Historiallisten faktojen puutteessa ei tiedet\xc3\xa4, miksi kaupunkia kutsutaan t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4. Yleisin oletus on ett\xc3\xa4 kun kaupunki, tuolloin vain pieni kyl\xc3\xa4, perustettiin, se oli h\xc3\xa4m\xc3\xa4h\xc3\xa4kkien kansoittama. Kuten muuallakin Gr\xc3\xb6nlannissa, h\xc3\xa4m\xc3\xa4h\xc3\xa4kit ovat varsin harvinainen n\xc3\xa4ky nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nAlkuper\xc3\xa4iskansat\n_START_PARAGRAPH_\nArkeologiset tutkimukset alueella ovat osoittaneet, ett\xc3\xa4 Aasiaatin alueella oli asutusta jo viidennell\xc3\xa4 vuosituhannella eaa.. Ensimm\xc3\xa4iset uudisasukkaat, jotka todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti olivat mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4-kalastajia, saapuivat alueelle noin vuonna 1200. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 pyytiv\xc3\xa4t gr\xc3\xb6nlanninhyljett\xc3\xa4 ja villakuoretta (amassaat) kaakkoislahden l\xc3\xa4hist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 kev\xc3\xa4isin. Kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 he muuttivat Nordre Str\xc3\xb8mfjordin alueelle mets\xc3\xa4st\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n peuroja ja pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ruijanpallasta. Syksyisin Diskonlahden asukkaat palasivat taas kotiin pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n hylkeit\xc3\xa4. Talvisin lahti j\xc3\xa4\xc3\xa4tyi umpeen ja asukkaat pyytiv\xc3\xa4t sarvi- ja maitovalaita. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 varhaiset asukkaat rakensivat kajakkinsa ja umiakkinsa itse ja kulkivat meren j\xc3\xa4\xc3\xa4dytty\xc3\xa4 koiravaljakoilla.\n_START_SECTION_\nAasiaatin varhaishistoria\n_START_PARAGRAPH_\nNiels Egede, norjalaisen l\xc3\xa4hetyssaarnaajan Hans Egeden poika, perusti vuonna 1759 siirtokunnan, josta my\xc3\xb6hemmin muotoutui Aasiaat. Siirtokunta nimettiin Egedesmindeksi h\xc3\xa4nen mukaansa, ja se sijaitsi Nordre Str\xc3\xb8mfjordin pohjoispuolella noin 125 kilometri\xc3\xa4 Aasiaatin nykysijainnista etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kaupunki siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1763. Useimmat kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4isist\xc3\xa4 olivat valaanpyyt\xc3\xa4ji\xc3\xa4, ja heid\xc3\xa4n mukanaan tuomansa isorokko oli vahingollinen alkuper\xc3\xa4isasukkaille, erityisesti 1770-luvulla. 1800-luvun loppuun menness\xc3\xa4 v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli kuitenkin asettunut ja v\xc3\xa4kiluku alkoi kasvaa hiljalleen. Se kasvoi vuosien 1805 ja 1901 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 390:st\xc3\xa4 1\xc2\xa0269:\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\n1900-luvun alku\n_START_PARAGRAPH_\nAasiaat kasvoi voimakkaasti 1900-luvun ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 puoliskolla.\n_START_SECTION_\nAasiaat toisessa maailmansodassa\n_START_PARAGRAPH_\n3. toukokuuta 1940 Godhavnissa allekirjoitettiin sopimus, joka antoi Yhdysvalloille luvan lent\xc3\xa4\xc3\xa4 huoltokoneitaan Britteinsaarille Gr\xc3\xb6nlannin, Islannin ja Skotlannin ilmatilan kautta. Toinen maailmansota aiheutti sen, ettei Natsi-Saksan alainen Tanska pystynyt vapaasti toimittamaan tavaraa Gr\xc3\xb6nlantiin, joten Yhdysvallat ja Kanada alkoivat huoltotoimenpiteet. Toimitukset varastoitiin Aasiaatin l\xc3\xa4helle ja kuljetettiin sitten muihin alueen kyliin, kuten Uummannaqiin ja Sisimiutiin.\n_START_SECTION_\nSodanj\xc3\xa4lkeinen aika\n_START_PARAGRAPH_\nAasiaat on kasvanut voimakkaasti sodan j\xc3\xa4lkeen. Amerikkalaiset rakensivat s\xc3\xa4\xc3\xa4aseman vuonna 1942. Turskasta oli tullut t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 talouskala 1930-luvulta l\xc3\xa4htien, ja turskaa alettiin pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ja suolaamaan ja pakkaamaan sit\xc3\xa4 uudessa tehtaassa. Muitakin yrityksi\xc3\xa4 perustettiin tukemaan alueen resursseja ja ilmastoa. Nousu saavutti huippunsa 1950-luvulla, jolloin kaupunkiin perustettiin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6voimala ja puhelinkeskus._NEWLINE_Vuonna 1998 Aasiaatiin avattiin uusi kiitotie parantamaan lentoyhteyksi\xc3\xa4. Aikaisemmin kaupunkia oli palvellut vain helikopterin laskeutumispaikka. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Aasiaatissa ja l\xc3\xa4heisess\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Kangaatsiaqissa asuu yhteens\xc3\xa4 melkein 4\xc2\xa0800 ihmist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nArctic Umiaq Line pys\xc3\xa4htyy Aasiaatissa. Aasiaatin lentokent\xc3\xa4lt\xc3\xa4 (IATA: JEG) lennet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s suoria lentoja Ilulissatiin ja muihin Diskonlahden alueen asutuskeskuksiin, kuten my\xc3\xb6s Air Greenlandin lentoja Kangerlussuaqiin.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nAlueen p\xc3\xa4\xc3\xa4elinkeinoja ovat katkaravun ja taskuravun pyynti, laivanrakennus ja turismi.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nAasiaatissa on nelj\xc3\xa4 koulua: peruskoulu (Gammeqarfik), ammattioppilaitos (GU Aasiaat), kehitysvammaisten koulu (Ado Lyngep Atuarfia) ja musiikkikoulu (Aasiaat Music-school).\n_START_SECTION_\nTurismi\n_START_PARAGRAPH_\nSaaristoalueella tarjotaan monia matkailupalveluita, kuten kajakkimelontaa, maastohiihtoa, koiravaljakkoajeluita ja valassafareita.'