b'\n_START_ARTICLE_\nVarsinaiskarjalan kieli\n_START_SECTION_\nVienankarjala\n_START_PARAGRAPH_\nVienankarjalan puhuma-alue on kattanut laajimmillaan koko Karjalan tasavallan pohjoisosan sek\xc3\xa4 Suomesta Suomussalmen Hietaj\xc3\xa4rven ja Kuivaj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4t sek\xc3\xa4 Kuhmon Rimmin kyl\xc3\xa4n. Suomessa vienankarjalaisten kieli on vaihtunut paikallisiksi suomen murteiksi ja samoin Karjalassa se on paikoin v\xc3\xa4istynyt ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n tielt\xc3\xa4. Nykyisin vienankarjalaa puhutaan p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Kalevalan kansallisen piirin, Louhen piirin sek\xc3\xa4 Kostamuksen kaupunkipiirin alueilla. Vienankarjala ei poikkea merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti suomen kielen it\xc3\xa4isist\xc3\xa4 murteista. Suomalainen ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4kin sit\xc3\xa4 vaivatta ja pysyy t\xc3\xa4ysin kommunikoimaan vienalaisen kanssa.\n_START_SECTION_\nEtel\xc3\xa4karjala\n_START_PARAGRAPH_\nEtel\xc3\xa4karjalaa on puhuttu Karjalassa laajimmillaan nykyisen Karjalan tasavallan keskiosissa (Pohjois-Aunuksessa) sek\xc3\xa4 Laatokan pohjois- ja l\xc3\xa4nsipuolella. Laatokan l\xc3\xa4nsipuolinen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 siirtyi suurelta osin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sis\xc3\xa4osiin Tverin, Valdain ja Tihvin\xc3\xa4n alueille 1600-luvulla. Muuton syyn\xc3\xa4 oli Ruotsin harjoittama taloudellinen, uskonnollinen ja hallinnollinen painostus. Vuoteen 1650 menness\xc3\xa4 muutti pois 25\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4. Raja-Karjalan eli Laatokan pohjoispuolisen luovutetun Karjalan etel\xc3\xa4karjalainen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 on hajaantunut evakkoina toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen ymp\xc3\xa4ri Suomea. Evakoista oli etel\xc3\xa4karjalan puhujia noin 15\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4, mutta kieli ei ole en\xc3\xa4\xc3\xa4 juuri siirtynyt j\xc3\xa4lkipolville hajaantumisen j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Etel\xc3\xa4karjalaa puhutaan nykyisin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Mujej\xc3\xa4rven ja Suoj\xc3\xa4rven piireiss\xc3\xa4 Karjalan tasavallassa sek\xc3\xa4 ns. tverinkarjalaisten asuma-alueella Tverin ja Tihvin\xc3\xa4n seuduilla Sis\xc3\xa4-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Karjalaisalueita nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n Tverin Karjalaksi. Valdain alueelta etel\xc3\xa4karjalan murre on kadonnut. Ennen toista maailmansotaa sit\xc3\xa4 puhuttiin my\xc3\xb6s Suomen puolella Raja-Karjalassa Ilomantsissa, Suoj\xc3\xa4rvell\xc3\xa4, Suistamolla, Korpiselill\xc3\xa4 ja Impilahdessa._NEWLINE_Etel\xc3\xa4karjalan murteista on kaikkein merkitt\xc3\xa4vin tverinkarjala, jonka puhujia lasketaan olevan 23\xc2\xa0000. Tverinkarjalaisia on kuitenkin huomattavasti enemm\xc3\xa4n: Lihoslavlskin, Spirovskin, Rame\xc5\xa1kovskin ja Etel\xc3\xa4-Maksatihan hallintopiirin yhteisell\xc3\xa4 alueella heit\xc3\xa4 asui ennen toista maailmansotaa per\xc3\xa4ti 100\xc2\xa0000, sek\xc3\xa4 Vesjegonskin, Sandovskin, Krasnoholmskin hallintopiirien alueella noin 30\xc2\xa0000. Tihvin\xc3\xa4nkarjalan puhujia on noin 2\xc2\xa0000._NEWLINE_Etel\xc3\xa4karjalaa ei pid\xc3\xa4 sekoittaa Suomen Etel\xc3\xa4-Karjalan maakuntaan eik\xc3\xa4 siell\xc3\xa4 puhuttaviin suomen kaakkoismurteisiin.'