b'\n_START_ARTICLE_\nFelix Krohn\n_START_PARAGRAPH_\nFelix Julius Theofil Krohn (20. toukokuuta 1898 Tampere \xe2\x80\x93 8. marraskuuta 1963 Lahti) oli suomalainen kapellimestari, s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja Lahdessa toimineen Viipurin musiikkiopiston pitk\xc3\xa4aikainen rehtori.\n_START_SECTION_\nHenkil\xc3\xb6historia\n_START_PARAGRAPH_\nKrohnin vanhemmat olivat s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja musiikkitieteilij\xc3\xa4 Ilmari Krohn ja Emilie Alide Marie von Dittmann.  H\xc3\xa4nen ensimm\xc3\xa4inen puolisonsa 1919-1936 oli Meri Annikki Hallenberg, parin lapsia ovat ekonomi-juristi Juhana Kurki-Suonio ja l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteen tohtori Kyllikki Ohela. Toinen puoliso vuodesta 1940 oli Aune Kyllikki Lepist\xc3\xb6 Krohn tuli ylioppilaaksi 1915 ja opiskeli Helsingin musiikkiopistossa vuosina 1916\xe2\x80\x931918 p\xc3\xa4\xc3\xa4aineenaan s\xc3\xa4velt\xc3\xa4minen. Lis\xc3\xa4opintoja h\xc3\xa4n hankki seuraavina vuosina Keski-Euroopassa, muun muassa Berliinin musikkikorkeakoulussa. Vuonna 1921 Krohn antoi Helsingiss\xc3\xa4 oman s\xc3\xa4vellyskonsertin ja suoritti vuonna 1922 Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatin tutkinnon p\xc3\xa4\xc3\xa4aineenaan musiikkitiede._NEWLINE_Krohn toimi 1920-luvulla Viipurissa sek\xc3\xa4 liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4n palveluksessa ett\xc3\xa4 Viipurin Musiikkiopiston musiikin teorian opettajana. Musiikkiopiston ja kaupungissa toimineen sinfoniaorkesterin johtajana oli noina aikoina tunnettu ven\xc3\xa4l\xc3\xa4issyntyinen kapellimestari ja viulupedagogi Boris Sirpo. Krohn itse puolestaan johti Viipurin Lauluveikkoja vuosina 1927\xe2\x80\x931932. Kun kieltolaki kumottiin, Kroh siirtyi perheineen Helsinkiin, jossa h\xc3\xa4n sai ty\xc3\xb6paikan Oy Alkoholiliike Ab:n p\xc3\xa4\xc3\xa4konttorissa. Helsingin vuosinaan h\xc3\xa4n johti vuonna 1933 perustettua Kalevan Laulajat -mieskuoroa (nyk. Helsingin Lauluveljet). Talvisodan kynnyksell\xc3\xa4 vuonna 1939 Krohn palasi takaisin Viipuriin musiikkiopiston vt. johtajaksi Boris Sirpon l\xc3\xa4hdetty\xc3\xa4 Yhdysvaltoihin. Sodan aikana musiikkiopisto joutui kuitenkin evakkoon Lahteen, jonne se asettui pysyv\xc3\xa4sti v\xc3\xa4lirauhan aikana syksyll\xc3\xa4 vuonna 1940. Krohn nimitettiin t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in laitoksen vakinaiseksi johtajaksi, ja h\xc3\xa4n olikin sitten opiston johtajana aina kuolemaansa saakka vuoteen 1963. H\xc3\xa4n toimi my\xc3\xb6s Lahden Orkesteriyhdistyksen orkesterin kapellimestarina, samoin kuin musiikkikriitikkona._NEWLINE_Krohn vaikutti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavalla Lahteen vuonna 1954 valmistuneen uuden konserttitalon rakennushankkeen toteutumiseen. Viipurin Musiikkiopisto sai talosta uudet opetustilat. Krohnilla on talossa jopa oma nimikkosali, Felix Krohn -sali, joka on ollut kaupungissa suosittu konserttien ja musiikkitilaisuuksien pitopaikka. Krohnin kuoltua vuonna 1963 h\xc3\xa4net siunattiin t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 salissa. Musiikkiopisto muutti samana vuonna nimens\xc3\xa4 Lahden musiikkiopistoksi (vuodesta 2003 Lahden konservatorio).  Krohnin luottamusteht\xc3\xa4viin kuului muun muassa Suomen Musiikkioppilaitosten liiton puheenjohtuus. Suomen sis\xc3\xa4llissotaan Krohn osallistui valkoisten joukoissa ja toimi my\xc3\xb6hemmin Viipurin suojeluskunnassa komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4.'