b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xa4skel\xc3\xa4 (yritys)\n_START_PARAGRAPH_\nOsakeyhti\xc3\xb6 L\xc3\xa4skel\xc3\xa4 Aktiebolag (nimi vuoteen 1929 L\xc3\xa4skel\xc3\xa4n Tehdas Oy \xe2\x80\x93 L\xc3\xa4skel\xc3\xa4 Bruks Aktiebolag) eli L\xc3\xa4skel\xc3\xa4n paperitehdas oli Laatokan Karjalassa entisess\xc3\xa4 Harlun kunnan L\xc3\xa4skel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijainnut mets\xc3\xa4teollisuusyhti\xc3\xb6, johon kuului parhaimmillaan puuhiomo, paperitehdas ja saha. Tehdas toimi suomalaisomistuksessa vuosina 1905\xe2\x80\x931944._NEWLINE_Tehtaan perusti Nils Ludvig Arppe, joka osti vuonna 1860 Sortavalan kunnan J\xc3\xa4nisjoessa olevan L\xc3\xa4skel\xc3\xa4nkosken ja siin\xc3\xa4 sijainneet vesisahat. Muut Harlussa sijaitsevat J\xc3\xa4nisjoen suuret kosket ovat ylemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 sijaitsevat Lepp\xc3\xa4koski ja H\xc3\xa4mekoski. Arppen perilliset jatkoivat toimintaa vuonna 1892 A.B. N. L. Arppes Arfvingar -yhti\xc3\xb6n nimell\xc3\xa4. Vuonna 1893 tehdas rakennettiin puuhiomoksi ja vuonna 1905 tehtaaseen lis\xc3\xa4ttiin paperikone ja yhti\xc3\xb6 rekister\xc3\xb6itiin L\xc3\xa4skel\xc3\xa4 Bruks Aktiebolag -osakeyhti\xc3\xb6ksi 8. huhtikuuta 1905. Vuonna 1929 yrityksen nimi muutettiin muotoon Osakeyhti\xc3\xb6 L\xc3\xa4skel\xc3\xa4 Aktiebolag._NEWLINE_Vuonna 1912 L\xc3\xa4skel\xc3\xa4-yhti\xc3\xb6n palveluksessa oli 550 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4 ja yhti\xc3\xb6 valmisti vuodessa 10\xc2\xa0000 standarttia sahatavaraa, 2\xc2\xa0500 tonnia puuhioketta sek\xc3\xa4 9\xc2\xa0500 tonnia ruskeaa k\xc3\xa4\xc3\xa4repaperia. Omia metsi\xc3\xa4 yhti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli 75\xc2\xa0000 hehtaaria. Yhti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s oma ammattikoulu, jonka toiminta alkoi 1920-luvun alussa._NEWLINE_Vuonna 1924 yhti\xc3\xb6 osti Lepp\xc3\xa4koski Fabrikers Ab -yhti\xc3\xb6n, joka fuusioitiin L\xc3\xa4skel\xc3\xa4-yhti\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1929. Lepp\xc3\xa4koski Fabrikers Aktiebolag-yhti\xc3\xb6 omisti L\xc3\xa4skel\xc3\xa4njoen Lepp\xc3\xa4koskelle 1893 perustetun puuhiomon ja 1899 perustetun paperitehtaan sek\xc3\xa4 Kotkan Hovinsaaren vuonna 1906 perustetun sulfaattiselluloosatehtaan, jonka se oli ostanut 1920. Kotkan selluloosatehtaan omistanut Lepp\xc3\xa4kosken tyt\xc3\xa4ryhti\xc3\xb6 Kotkan Sulfaattiselluloosa Oy siirtyi pian Pohjoismaiden Yhdyspankin haltuun ja edelleen 1927 Lohjan Selluloosatehdas Oy:n haltuun. Lepp\xc3\xa4kosken tehtaan vuosituotanto ennen sotia oli 9\xc2\xa0000 tonnia selluloosaa ja 8\xc2\xa0000 tonnia paperia vuodessa._NEWLINE_Oy L\xc3\xa4skel\xc3\xa4 k\xc3\xa4rsi 1920- ja 1930-luvun vaihteessa huomattavia tappioita, jotka aiheutuivat yhti\xc3\xb6n tekemist\xc3\xa4 suurista investoinneista ja sen k\xc3\xa4rsimist\xc3\xa4 valuuttakurssitappioista. Yhti\xc3\xb6n toiminta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi jatkosodan ja Suomen alueluovutusten seurauksena. J\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt yhti\xc3\xb6 fuusioitiin Kymin Oy:hyn vuonna 1941, joka oli ostanut vuonna 1935 L\xc3\xa4skel\xc3\xa4n osake-enemmist\xc3\xb6n Pohjoismaiden Yhdyspankilta. L\xc3\xa4skel\xc3\xa4-yhti\xc3\xb6 oli noteerattu Helsingin P\xc3\xb6rssiss\xc3\xa4 24. elokuuta 1915 \xe2\x80\x93 11. huhtikuuta 1932.\n_START_SECTION_\nToiminta Neuvostoliiton ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n aikana\n_START_PARAGRAPH_\nTehdas vaurioitui sodassa pahoin ja k\xc3\xa4ynnistyi neuvostoliittolaisomistuksessa korjattuna vuonna 1946. Korjaust\xc3\xb6iss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin vankity\xc3\xb6voimaa. Neuvostoliiton ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n aikana tehdas valmisti aluksi sanomalehti- ja k\xc3\xa4\xc3\xa4repaperia ja toiminta jatkui l\xc3\xa4hes ennallaan._NEWLINE_Vuonna 1958 Harlun (Lepp\xc3\xa4kosken sellu- ja paperitehdas) ja L\xc3\xa4skel\xc3\xa4n tehtaat yhdistettiin samaksi yhti\xc3\xb6ksi. Neuvostoliitossa rakennettiin paljon taloja ja L\xc3\xa4skel\xc3\xa4n tehdas ryhtyi tuottamaan yksinomaan tapettipaperia. Vuodesta 1973 alkaen L\xc3\xa4skel\xc3\xa4n tehdas oli er\xc3\xa4s suurimpia tapettipaperin tuottajia Neuvostoliitossa ja sen osuus kaikesta maassa valmistetusta tapettipaperista oli noin 25\xc2\xa0% luokkaa. Tapettipaperia vietiin etel\xc3\xa4iseen Neuvostoliittoon, muun muassa Georgiaan. Tapettipaperin valmistus jatkui l\xc3\xa4hes muuttumattomana vuoteen 1999 saakka._NEWLINE_Vuonna 1999 liikemiehet Leonid Beluga sek\xc3\xa4 veljekset Amiran ja Bagrat Tsitsua ostivat tehtaan. Tehtaan nimeksi tuli \xe2\x80\x9dOAO Pohjois-Laatokan Paperikombinaatti L\xc3\xa4skel\xc3\xa4\xe2\x80\x9d (\xd0\x9e\xd0\x90\xd0\x9e "\xd0\xa1\xd0\xb5\xd0\xb2\xd0\xb5\xd1\x80\xd0\xbe-\xd0\x9b\xd0\xb0\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb6\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\xb1\xd1\x83\xd0\xbc\xd0\xb0\xd0\xb6\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9 \xd0\xba\xd0\xbe\xd0\xbc\xd0\xb1\xd0\xb8\xd0\xbd\xd0\xb0\xd1\x82 \xe2\x80\x9d\xd0\x9b\xd1\x8f\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x8f\xe2\x80\x9d). Tehtaan johtajana aloitti Nikolai Skatskov. Ostohetkell\xc3\xa4 tehtaan tuotantokoneisto oli huonossa kunnossa. Vuonna 1998 kombinaatti tuotti kolme tuhatta tonnia paperia._NEWLINE_Vuoden 1999 investointien j\xc3\xa4lkeen tuotanto kaksinkertaistui ja my\xc3\xb6s ty\xc3\xb6paikkojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi. 23. maaliskuuta 2000 k\xc3\xa4ynnistettiin uusi paperikone. Karjalan Tasavallan hallituksen puheenjohtaja Sergei Katanandov k\xc3\xa4ynnisti uuden koneen. Tehtaan toiminta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi kuitenkin konkurssiin vuonna 2004._NEWLINE_Moskovalaisen Imbera Holding-yhti\xc3\xb6 (OOO Holdingovaja kompanija Imbera) aikoo investoida 25 miljoonaa euroa tehtaan t\xc3\xa4ydelliseen modernisointiin. Tehdasalue on kokonaisuudessaan 450\xc2\xa0000\xc2\xa0m\xc2\xb2, joten se mahdollistaa laajentamisen. Tehtaalle on tarkoitus asentaa uusi paperikone, jonka teho olisi noin 120 tonnia paperia vuorokaudessa. Raaka-aineena kone k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4isi lehtipuuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 TMP-massaa.\n_START_SECTION_\nTuotteet ja tuotanto\n_START_PARAGRAPH_\nTehdas valmisti suomalaisaikana sahatavaraa, puuhioketta ja paperia. Nykyisell\xc3\xa4\xc3\xa4n tehtaaseen kuuluu hiomo sek\xc3\xa4 kaksi paperikonetta, joista toinen on alkuper\xc3\xa4inen. Lis\xc3\xa4ksi tehtaassa on kattilahuone, vesilaitos ja vesivoimala sek\xc3\xa4 varastotilat. J\xc3\xa4tevedenpuhdistamoa ei ole. Varastotiloissa on omat lastaus- ja purkulaiturit sek\xc3\xa4 rautatie- ett\xc3\xa4 autorahdeille. Tehtaalla on viel\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6kunnossa Suomessa jo harvinainen ilmarata.\n_START_SECTION_\nL\xc3\xa4skel\xc3\xa4nkosken vesivoimala\n_START_PARAGRAPH_\nTehtaan yhteydess\xc3\xa4 toimii L\xc3\xa4skel\xc3\xa4nkosken vesivoimala. Voimalaitos oli yksi ensimm\xc3\xa4isist\xc3\xa4 Suomessa ja se valmistui vuonna 1899. Voimalaitoksessa sijaitsivat ensimm\xc3\xa4iset Suomessa rakennetut generaattorit. Putouskorkeus on 13,4 m. Voimalan nykyinen nimi on Lyaskelya GES._NEWLINE_Voimalaitos on p\xc3\xa4\xc3\xa4tetty kunnostaa. Voimalaan asennetaan kuusi 0,8\xc2\xa0MW turbiinia joiden yhteinen teho on 4,80\xc2\xa0MW. Voimalan uoma on kuivana ja vesi on ohjattu pato murtamalla p\xc3\xa4\xc3\xa4uomaan. Vesivoimala on ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 viimeksi paperitehtaan toiminnan aikana 2000-luvulla.'