b'\n_START_ARTICLE_\nPostitalonpoika\n_START_PARAGRAPH_\nPostitalonpoika oli Ruotsin ja Suomen postilaitosta palveleva maanomistaja, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli kuljettaa tai kuljetuttaa postia. Postitilat oli valittu valtateiden varsilta 20\xe2\x80\x9330 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 toisistaan. Valantehnyt postitalonpoika piti tiettyn\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aikana hevosen ja t\xc3\xa4ysi-ik\xc3\xa4isen miehen, postirengin, l\xc3\xa4ht\xc3\xb6valmiina postinkuljetusta varten. Jos edelliselt\xc3\xa4 postitilalta saapui postia, kuljetti mies hevosella sen seuraavalle postitilalle._NEWLINE_Postitalonpojista s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin 1636 Ruotsin ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 yleisess\xc3\xa4 postij\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4, joka koski my\xc3\xb6s Suomea. Korvaukseksi postin kuljettamisesta postitilalliset saivat veronhuojennuksia ja vapauksia yleisist\xc3\xa4 rasituksista, kuten sotav\xc3\xa4enotosta. Vuosisadan loppupuolella useimmat postitilat ottivat osaa ruotujakolaitokseen ja postinkuljetus korvattiin rahapalkkiolla. Vuonna 1704 postitalonpojille s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin erityinen turva hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 vastaan._NEWLINE_Postitalonpoikien kasvava tyytym\xc3\xa4tt\xc3\xb6myys ei horjuttanut j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4, vaan se pysyi voimassa vuoden 1845 loppuun asti. Silloin mantereella kulkevaa postia alkoivat kuljettaa kestikievarikyydill\xc3\xa4 matkustavat postimiehet. Ahvenanmaalla ja Turun saaristossa postitalonpoikaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin vuoteen 1910 saakka. Siell\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Ecker\xc3\xb6n ja Grisslehamnin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 vesitse tapahtuvasta postin kuljetuksesta huolehtivat postitilallisten muodostamat 5\xe2\x80\x936-miehiset ruodut. Ne kuljettivat omilla postijahdeillaan postin ohella my\xc3\xb6s matkustajia. Ecker\xc3\xb6\xe2\x80\x93Grisslehamn-linjalla postia kuljettivat h\xc3\xb6yrylaivat jo 1870-luvulla, kun laivat alkoivat kulkea s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti my\xc3\xb6s talvella.'