b'\n_START_ARTICLE_\nKorpilahti\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nKorpilahden kautta kulkee valtatie 9, aiemmin my\xc3\xb6s valtatie 4. Entisell\xc3\xa4 Korpilahden alueella, Korpilahden-Luhangan maantiell\xc3\xa4 (nro 610), sijaitsee vuosina 1995\xe2\x80\x931997 rakennettu K\xc3\xa4rkistensalmen silta, joka korvasi lossin. Seututie 610, joka on ainoa Korpilahden l\xc3\xa4nsi- ja it\xc3\xa4osan toisiinsa liitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 tieyhteys, jatkuu Luhangan kautta Joutsaan, jossa se yhtyy P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen it\xc3\xa4puoliseen valtatie 4:\xc3\xa4\xc3\xa4n (aiemmin kantatie 59). 1970-luvun lopulla valmistui Korpilahden kautta kulkeva, toistakymment\xc3\xa4 vuotta rakenteilla ollut oikorata J\xc3\xa4ms\xc3\xa4nkoskelta Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja se lyhensi huomattavasti junamatkaa Tampereelta Keski-Suomeen. Rataosalla on Korpilahden alueella Suomen pisin rautatietunneli, noin 4,2 kilometrin pituinen Lahdenvuoren tunneli. Rautatiell\xc3\xa4 ei ole merkityst\xc3\xa4 paikallisten liikenneolojen kannalta, koska sill\xc3\xa4 ei ole henkil\xc3\xb6liikennepaikkoja Korpilahden alueella. Korpilahti kuuluu sek\xc3\xa4 Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n ett\xc3\xa4 J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n vaikutusalueeseen; kummankin keskustaan on Korpilahden kirkonkyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 noin 30 kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nKorpilahden alueelta tehdyt esihistorialliset esinel\xc3\xb6yd\xc3\xb6t osoittavat, ett\xc3\xa4 seudulla on liikkunut ihmisi\xc3\xa4 ainakin 5000, ehk\xc3\xa4 jo 7000 vuotta sitten. H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 er\xc3\xa4nk\xc3\xa4vij\xc3\xb6it\xc3\xa4 ilmaantui Korpilahden alueelle noin 400\xe2\x80\x93500-luvuilla ajanlaskun alun j\xc3\xa4lkeen, kuten on p\xc3\xa4\xc3\xa4telty l\xc3\xb6ydetyist\xc3\xa4 soikeista tuluskivist\xc3\xa4. Kiinte\xc3\xa4 asutus muodostui kuitenkin vasta paljon my\xc3\xb6hemmin, ja alue pysyi kauan J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n takamaana. P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen it\xc3\xa4puolinen osa Korpilahdesta oli Asikkalan ja S\xc3\xa4\xc3\xa4ksm\xc3\xa4en pit\xc3\xa4jien er\xc3\xa4maa-alueena. Er\xc3\xa4maaomistuksista syntyneit\xc3\xa4 riitoja ratkottiin my\xc3\xb6s k\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4, ja J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n k\xc3\xa4r\xc3\xa4jien p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjoissa vuosilta 1492 ja 1495 mainittiin esimerkiksi Korospohjan, S\xc3\xa4rk\xc3\xa4ntaipaleen ja Ev\xc3\xa4svahan nimet. Vuoden 1539 maakirjan mukaan nykyisen Korpilahden alueella oli 13 taloa._NEWLINE_Korpilahti muodostettiin J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n kappeliksi vuonna 1691 ja siihen kuuluivat my\xc3\xb6s my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t Muurame ja S\xc3\xa4yn\xc3\xa4tsalo. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4inen kirkko vaurioitui isonvihan aikana ja sen tilalle valmistui lepp\xc3\xa4virtalaisen Arvi Junkkarisen johdolla uusi kirkko vuonna 1755. Nykyinen kirkko rakennettiin arkkitehti Charles Bassin piirustusten mukaan vuosina 1823\xe2\x80\x931826. Korpilahti m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin keisarillisella k\xc3\xa4skykirjeell\xc3\xa4 lokakuussa 1861 erotettavaksi itsen\xc3\xa4iseksi seurakunnaksi, mutta ensimm\xc3\xa4inen oma kirkkoherra saatiin vasta vuonna 1872. Korpilahden asukasluku oli suurimmillaan yli 10\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa. Muurame erosi Korpilahdesta vuonna 1920 \xe2\x80\x93 t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Korpilahden v\xc3\xa4kiluku v\xc3\xa4heni l\xc3\xa4hes 3\xc2\xa0000 hengell\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 ja S\xc3\xa4yn\xc3\xa4tsalo edelleen Muuramesta vuonna 1923._NEWLINE_Korpilahdelle asutettiin jatkosodan j\xc3\xa4lkeen Valkj\xc3\xa4rven siirtov\xc3\xa4ke\xc3\xa4. _NEWLINE_Korpilahti pysyi perinteisen\xc3\xa4 maa- ja mets\xc3\xa4talouspit\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 1950-luvulle saakka, jolloin paikkakunnalle alkoi synty\xc3\xa4 pienimuotoista teollisuutta. Vuoteen 1960 saakka Korpilahti kuului H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4niin, josta se siirrettiin vastaperustettuun Keski-Suomen l\xc3\xa4\xc3\xa4niin. 1960-luvun aikana Korpilahden v\xc3\xa4kiluku alkoi laskea voimakkaasti, jopa enemm\xc3\xa4n kuin monissa syrj\xc3\xa4isemmiss\xc3\xa4 kunnissa. Yksinomaan vuoden 1965 aikana asukasluku laski 197 hengell\xc3\xa4. L\xc3\xa4heinen Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4 veti puoleensa varsinkin nuoria muuttajia.\n_START_SECTION_\nKyli\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKorpilahden kyli\xc3\xa4 ovat mm. Moksi, Tikkala, Oittila, Saukkola, Yl\xc3\xa4-Muuratj\xc3\xa4rvi, Putkilahti, Saakoski ja Sarvenper\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSeututie 610:n varrella, K\xc3\xa4rkistensalmelta vajaat kymmenen kilometri\xc3\xa4 Luhangan suuntaan, on nykyisin luonnonsuojelualueena oleva, yli 120 metrin korkeuteen P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen pinnasta kohoava Vaaruvuori, jonka kasvilajisto on ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n verrattuna poikkeuksellisen runsas. Vuoren kohdalla oli yksi Suomen maanteiden jyrkimmist\xc3\xa4 nousuista, kunnes nykyinen tie valmistui aiemman tien it\xc3\xa4puolitse vuonna 1984. Imatran Voima suunnitteli vuorelle 1960-luvulta l\xc3\xa4htien pumppuvoimalaa, jonka oli tarkoitus olla lajissaan Suomen ensimm\xc3\xa4inen, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 hanke haudattiin lopullisesti 2000-luvun alussa._NEWLINE_Unescon Maailmanperint\xc3\xb6luetteloon kuuluvan Struven ketjun  suojelluista mittauspisteist\xc3\xa4 yksi sijaitsee entisell\xc3\xa4 Korpilahdella, Oravivuoren laella.\n_START_SECTION_\nKuntaliitos\n_START_PARAGRAPH_\nKorpilahdella j\xc3\xa4rjestettiin neuvoa-antava kansan\xc3\xa4\xc3\xa4nestys liittymisest\xc3\xa4 Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. \xc3\x84\xc3\xa4nest\xc3\xa4neit\xc3\xa4 oli 2 505, joista liitosta vastusti 1 303 (52,0\xc2\xa0%) ja kannatti 1 055 (42,1\xc2\xa0%). \xc3\x84\xc3\xa4nestyksen lopputuloksesta ja kansalaiskeskustelusta huolimatta Korpilahden kunnanvaltuusto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti \xc3\xa4\xc3\xa4nin 17-10, ett\xc3\xa4 kunta yhdistyy Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n 1. tammikuuta 2009. My\xc3\xb6s Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksyi liitoksen. Lis\xc3\xa4ksi 18. helmikuuta 2008 tehdyn p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen mukaan uuteen kaupunkiin liittyi Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n maalaiskunta. _NEWLINE_Sis\xc3\xa4ministeri\xc3\xb6lle tehtiin kuntajaon muutosesitys Korpilahden etel\xc3\xa4isen osan liitt\xc3\xa4miseksi J\xc3\xa4ms\xc3\xa4\xc3\xa4n. Liitett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi ehdotetun alueen pinta-ala oli 20,8\xc2\xa0% kunnan pinta-alasta ja alueella asui 12,9\xc2\xa0% kunnan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Kunnalle saapui m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4aikaan menness\xc3\xa4 22 huomautusta, joista 6:ssa kannatettiin ja 16:ssa vastustettiin esitetty\xc3\xa4 liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 J\xc3\xa4ms\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Korpilahden entinen kunnanjohtaja Anssi Nyk\xc3\xa4nen ja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n kaupunginjohtaja Markku Andersson kannattivat liitosta Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Sen sijaan jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4l\xc3\xa4iset kansanedustajat ja kaupunginvaltuutetut Petri Neittaanm\xc3\xa4ki ja Ahti Vielma vastustivat liitosta.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nKorpilahden pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla veripalttu ja puolukat sek\xc3\xa4 rottamatti eli marjam\xc3\xa4mmi.'