b'\n_START_ARTICLE_\nMadeiran historia\n_START_PARAGRAPH_\nMadeiran historian varhaisimmat luotettavat tiedot eurooppalaistoiminnasta ulottuvat 1400-luvun alkupuolelle. Madeirasta on my\xc3\xb6s huomattavasti vanhempia, mutta tosin ep\xc3\xa4varmoja viittauksia heti ajanlaskun alusta l\xc3\xa4htien. Madeiran virallinen kirjoitettu historia alkaa kuitenkin portugalilaisten saapumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 vuodesta 1418. Madeira oli 1450\xe2\x80\x931470-luvuilla merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 viljantuotannon keskus, mutta sokerintuotanto oli kannattavampaa ja Madeira olikin 1400-luvun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 sokerintuottaja. Se menetti 1500-luvulla valta-asemansa sokerintuottajana alueille kuten Brasilialle, jossa sit\xc3\xa4 pystyttiin tuottamaan halvemmalla. Viininviljely korvasi v\xc3\xa4hitellen sokerintuotannon, vaikkakin Madeira sai viel\xc3\xa4 1500-luvulla sokerikaupasta huomattavasti suuremmat tulot. Madeira oli muun Portugalin tavoin Espanjan hallinnassa vuodesta 1580 vuoteen 1640. Iso-Britannia miehitti saaret Napoleonin sotien aikana 1800-luvun alussa kahdesti ja englantilainen v\xc3\xa4est\xc3\xb6 saarilla lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi. Portugali liittyi ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 maailmansodassa ymp\xc3\xa4rysvaltojen puolelle, mik\xc3\xa4 ulotti maailmansodan vaikutukset my\xc3\xb6s Madeiralle, kun saksalaiset pommittivat p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki Funchalia sodan aikana kahdesti. Toisessa maailmansodassa Portugali j\xc3\xa4i puolueettomaksi ja saarelle tuli sodan aikana poliittisia pakolaisia sek\xc3\xa4 evakkoja. Portugalissa vuonna 1974 tapahtunut neilikkavallankumous kaatoi maata hallinneen sotilasjuntan ja Madeiralle my\xc3\xb6nnettiin autonomia kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin. Madeira liittyi Portugalin mukana Euroopan Unioniin vuonna 1986. Madeiran elintaso on noussut autonomian ja EU-j\xc3\xa4senyyden aikana.\n_START_SECTION_\nVarhaiset vaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4inen historiallisesti luotettava l\xc3\xa4hde eurooppalaisten vierailusta Madeiralla on portugalilaisten saapuminen 1400-luvun alkupuolella. Madeirasta on kuitenkin my\xc3\xb6s huomattavasti vanhempia mutta ep\xc3\xa4varmoja viittauksia heti ajanlaskun alusta l\xc3\xa4htien. Roomalainen kirjailija Plinius mainitsi teksteiss\xc3\xa4\xc3\xa4n Purppurasaaret, jolla on hyvinkin voitu sijaintinsa puolesta viitata Madeiraan. Arabien on v\xc3\xa4itetty l\xc3\xb6yt\xc3\xa4neen saaren jo 1000-luvulla ja nimenneen sen El Ghanemiksi ja my\xc3\xb6s viikinkien vierailun mahdollisuutta on pohdittu. Rikkaan englantilaisen aatelisneidon Anne d\'Arfetin kerrotaan rakastuneen k\xc3\xb6yh\xc3\xa4\xc3\xa4n Robert Machimiin 1300-luvulla Englannissa ja paenneen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kanssa pakkoavioliittoaan Ranskaan. Heit\xc3\xa4 kuljettaneen laivan kerrotaan kuitenkin joutuneen ankaraan myrskyyn, jonka seurauksena se ajautui pois kurssilta ja haaksirikkoutui nykyisen Machicon kaupungin edustalle. Kaupungin onkin arveltu saaneen nimens\xc3\xa4 Robert Machimin mukaan. 1300-luvulla Madeira kuitenkin todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti jo tunnettiin, sill\xc3\xa4 se esiintyy jo vuodelta 1351 per\xc3\xa4isin olevassa italialaisessa kartassa. Kartassa Madeira esiintyy nimell\xc3\xa4 Isola di Lolegname (puusaari), jonka lis\xc3\xa4ksi siin\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s Porto Santo sek\xc3\xa4 Desertassaaret nykyisill\xc3\xa4 nimill\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nKolonisaatio\n_START_PARAGRAPH_\nMadeiran saariryhm\xc3\xa4n virallinen kirjoitettu historia alkoi kuitenkin vuonna 1418, kun portugalilaisen prinssin Henrik Purjehtijan palveluksessa purjehtineet Jo\xc3\xa3o Gon\xc3\xa7alves Zarco ja Trist\xc3\xa3o Vaz Teixeira joutuivat myrskyn vuoksi pois kurssilta ollessaan matkalla tutkimaan Guinean rannikkoa. He ajautuivat saarelle, joka sai nimekseen Porto Santo eli Pyh\xc3\xa4 satama. Seuraavana vuonna alueelle j\xc3\xa4rjestettiin tutkimusmatka. Italialainen aatelismies Bartolomeu Perestrello sai teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen asuttaa Porto Santon ja Zarco ja Teixeira l\xc3\xa4hetettiin tutkimaan Madeiraa. Portugalin kuningas Juhana ensimm\xc3\xa4inen julisti Madeiran Portugalin provinssiksi ja antoi sen prinssi Henrikille. 1440-luvulla Zarco ja Teixera saivat Madeiran palkinnoksi l\xc3\xb6yd\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n. Madeiran saari jaettiin kahtia luoteesta kaakkoon ja rajalinja kulki Ponta do Trist\xc3\xa3osta Ponta da Oliveiraan. Zarco sai itselleen etel\xc3\xa4osan ja siell\xc3\xa4 sijaitsevan p\xc3\xa4\xc3\xa4kyl\xc3\xa4 Funchalin. Teixeira sai itselleen saaren pohjoisosan ja asettui itse Machicoon. Perestrello sai hallittavakseen Porto Santon._NEWLINE_Saaret olivat l\xc3\xb6ydett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 t\xc3\xa4ysin asumattomia ja Madeiran rikas kasvillisuus ja maaper\xc3\xa4 tekiv\xc3\xa4t portugalilaisiin vaikutuksen. Madeiran asuttaminen alkoi 1420-luvulla. Uudisasukkaat joutuivat kuitenkin raivaamaan saarta peitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 paksua mets\xc3\xa4\xc3\xa4 polttamalla saadakseen tilaa viljelyksilleen. Tulen kerrotaan karanneen k\xc3\xa4sist\xc3\xa4 liekkimereksi, jota portugalilaisten t\xc3\xa4ytyi paeta laivoihinsa kahdeksi p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ksi. Uudisasukkaat toivat saarelle Italiasta sokeriruo\'on ja Kreetalta viinik\xc3\xb6ynn\xc3\xb6ksen. Madeiralla oli pian suuria sokeriruokoviljelmi\xc3\xa4, joissa k\xc3\xa4ytettiin ty\xc3\xb6voimana Afrikasta 1450-luvulta l\xc3\xa4htien tuotuja orjia. Saaren kasteluongelmat ratkaistiin orjien rakentamilla levadoilla, jotka kuljettivat vett\xc3\xa4 sateisesta pohjoisosasta saaren kuivaan etel\xc3\xa4osaan._NEWLINE_Madeiran taloudellinen merkitys kasvoi arvokkaan sokerikaupan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ja portugalilaiset saivatkin pian haltuunsa Euroopan sokerimonopolin. Vuosina 1450\xe2\x80\x931470 Madeira oli huomattava viljantuotannon keskus ja viljaa vietiin muun muassa Manner-Portugaliin sek\xc3\xa4 Portugalin Afrikassa sijaitseviin kauppakeskuksiin. Sokerinviljely oli kuitenkin huomattavasti kannattavampaa ja vuonna 1485 saaria vaivasi viljan puutteen vuoksi n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4. Azoreista tulikin alueen vilja-aitta ja Madeira pystyi keskittym\xc3\xa4\xc3\xa4n arvokkaaseen sokerintuotantoon.  Madeiralla oli 1400-luvun lopulla jo yli 80 sokeritehdasta, jotka tuottivat noin 1\xc2\xa0200 tonnia sokeria vuodessa. Funchalista ja Machicosta kehittyi vaurauden seurauksena kukoistavia kaupunkeja._NEWLINE_Madeira oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 v\xc3\xa4lietappi, jossa purjelaivat pys\xc3\xa4htyiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ruoka- ja vesivarastojaan ennen Atlantin valtameren ylitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Kristoffer Kolumbus purjehti 1470-luvun lopulla Funchalin satamaan aikomuksenaan ostaa sokeria Portugaliin. Kolumbuksen kerrotaan menneen naimisiin Porto Santon kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin Bartolomeu Perestrellon tytt\xc3\xa4ren Felipa Monizin kanssa naimisiin ja saaneen t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kanssa lapsen. Vaimo ja poika kuitenkin kuolivat. Kolumbus k\xc3\xa4vi Madeiralla my\xc3\xb6hemmin kolmannen matkansa aikana vuonna 1498. 1400-luvun lopulla Euroopasta virtasi Madeiralle lis\xc3\xa4\xc3\xa4 asukkaita. Monet heist\xc3\xa4 olivat kauppiaita, jotka toivat mukanaan lis\xc3\xa4\xc3\xa4 investointeja ja vaurastuttivat saarta.\n_START_SECTION_\nKolonisaatiosta espanjalaisaikaan\n_START_PARAGRAPH_\nKuningas Emanuel I antoi Funchalille kaupunkioikeudet vuonna 1508, ja h\xc3\xa4nen pyynn\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n paavi Leo X my\xc3\xb6nsi saarelle oman piispanistuimen. Madeiralla oli t\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaan noin 20\xc2\xa0000 asukasta, joista arviolta 5\xc2\xa0000 asui Funchalissa. Maine Madeiran hyvinvoinnista levisi ja houkutteli saaristoon merirosvoja. Madeira k\xc3\xa4rsi pahimman merirosvohy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 vuonna 1566, kun yli tuhannen hengen merirosvojoukko hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Funchaliin ranskalaisen merirosvon Bertrand de Montluchin johdolla. Madeiran kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri sek\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes 300 muuta madeiralaista menetti henkens\xc3\xa4 ja koko saari ehdittiin ry\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4 ennen avun saapumista. My\xc3\xb6s Montluch itse menehtyi hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksess\xc3\xa4 saamiinsa vammoihin. Osa Santa Clara nimisen luostarin nunnista onnistui pakenemaan vuorten yli paikkaan, jota kutsutaan nykyisin nimell\xc3\xa4 Curral das Freiras eli Nunnien laakso._NEWLINE_Sokerintuotanto kukoisti 1450-luvulta l\xc3\xa4htien, kunnes se 1500-luvun alkupuolella k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi laskuun. Madeira menetti 1500-luvulla valta-asemansa sokeriruo\'on tuottajana Brasilialle, jossa sit\xc3\xa4 voitiin tuottaa halvemmalla. My\xc3\xb6s huono lannoitus ja ilmastolliset syyt vaikuttivat sokerituotannon romahtamiseen. Sokeriruoko oli my\xc3\xb6s kuluttanut Madeiran maaper\xc3\xa4\xc3\xa4, jonka seurauksena useilla viljelmill\xc3\xa4 alettiin viljell\xc3\xa4 v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n vaativaa viinik\xc3\xb6ynn\xc3\xb6st\xc3\xa4. Madeira sai kuitenkin viel\xc3\xa4 1500-luvun lopulla sokerista l\xc3\xa4hes seitsem\xc3\xa4n kertaa enemm\xc3\xa4n tuloja kuin viinist\xc3\xa4. Madeira oli vuodesta 1580 vuoteen 1640 muun Portugalin tavoin Espanjan hallinnassa. Portugalin nuori kuningas Sebastian I oli kuollut taistelussa ja Espanjan kuningas Filip II ja k\xc3\xa4ytti tilaisuutta hyv\xc3\xa4kseen ja otti Portugalin hallintaansa. Espanjalaisaikana saarelle rakennettiin linnoituksia ja Madeiralta kaadettuja puita k\xc3\xa4ytettiin vuonna 1588 Englantiin l\xc3\xa4hetetyn voittamattoman armadan laivoissa.\n_START_SECTION_\n1600- ja 1700-luvut\n_START_PARAGRAPH_\nEspanjalaisvallan j\xc3\xa4lkeen Portugalin valtaistuimelle nousi Juhana IV vuonna 1640. Madeiran talous oli 1600-luvulla riippuvainen viinin viennist\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 merenkulun tuomista tuloista. 1670-luvulla Madeiran v\xc3\xa4kiluku oli kohonnut noin 50\xc2\xa0000:een, josta noin viidesosa eli 10\xc2\xa0000 ihmist\xc3\xa4 asui Funchalissa. Madeira oli joutua 1660-luvulla my\xc3\xb6t\xc3\xa4j\xc3\xa4islahjaksi Englannille, kun Englannin kuningas Kaarle II meni vuonna 1662 naimisiin Portugalin Katariina Braganzalaisen kanssa. Morsiamen my\xc3\xb6t\xc3\xa4j\xc3\xa4isiin kerrotaan liittyneen salainen sopimus, jonka mukaan Portugali olisi antanut Englannille lis\xc3\xa4ksi viel\xc3\xa4 Madeiran, mik\xc3\xa4li Kaarle ei olisi ollut tyytyv\xc3\xa4inen my\xc3\xb6t\xc3\xa4j\xc3\xa4isiins\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n version mukaan Madeira s\xc3\xa4ilyi Portugalin hallussa, koska sopimuksen laatinut madeiralainen kirjuri j\xc3\xa4tti saaren tarkoituksellisesti pois sopimuspaperista. Englantilaisen kauppiaiden vaikutus Madeiralla kasvoi 1600-luvun lopulta l\xc3\xa4htien. Siirtolaisuus Brasiliaan kasvoi 1700-luvulla, sill\xc3\xa4 Madeira alkoi olla liikakansoitettu ajan olosuhteisiin n\xc3\xa4hden. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta Madeiran v\xc3\xa4kiluku jatkoi kasvuaan. 1700-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 asukkaita oli jo 75\xc2\xa0000. Englantilainen kapteeni James Cook t\xc3\xa4ydensi varastojaan Funchalin satamassa ensimm\xc3\xa4isen maailmanymp\xc3\xa4ripurjehduksensa aikana vuonna 1768.\n_START_SECTION_\n1800-luku\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1803 Madeiralla nousi ennenn\xc3\xa4kem\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n suuri tulva, joka aiheutti suurta h\xc3\xa4vityst\xc3\xa4 varsinkin Funchalissa. Tulvavesi tuhosi siltoja ja taloja, ja ainakin 600 ihmist\xc3\xa4 kuoli. Britit miehittiv\xc3\xa4t Madeiran kahdesti 1800-luvun alussa Napoleonin sotien aikana. Ensimm\xc3\xa4inen miehitys kesti vuodesta 1801 vuoteen 1802. Britit miehittiv\xc3\xa4t saaren uudestaan vuonna 1807 j\xc3\xa4\xc3\xa4den sinne vuoteen 1814 asti, jonka j\xc3\xa4lkeen monet saarella asemissa olleista 4\xc2\xa0000 brittisotilaasta j\xc3\xa4i asumaan saarelle pysyv\xc3\xa4sti ja meni naimisiin paikallisten naisten kanssa. Monia englantilaisia oli muuttanut Madeiralle jo 1700-luvulla l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 viininviljelij\xc3\xb6iksi ja Napoleonin sotien aikana ja niiden j\xc3\xa4lkeen heit\xc3\xa4 saapui lis\xc3\xa4\xc3\xa4. Napoleonia Saint Helenan saarelle kuljettanut alus k\xc3\xa4vi vuonna 1815 Funchalin satamassa. Ainoa henkil\xc3\xb6 joka sai luvan vierailla laivassa oli englantilainen konsuli Henry Veitch. Veitch kuitenkin erotettiin tapaamisen johdosta hetkeksi virastaan, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli erehdyksiss\xc3\xa4\xc3\xa4n kutsunut Napoleonia tittelill\xc3\xa4 "Your Majesty". Jotkut sotien j\xc3\xa4lkeen Madeiralle saapuneista brittikauppiaista perustivat merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kauppiassukuja, kuten alkujaan liikekumppaneita olleet Charles Blandy ja Thomas Slap Leacock._NEWLINE_1800-luvun kuluessa Madeirasta kehittyi suosittu matkailu- ja lomakohde. Alun perin saarille saapui kaukaisista siirtomaista siirtomaavirkailijoita lep\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n saaren lauhkeammassa ilmastossa. 1800-luvun puoliv\xc3\xa4list\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien matkailusta alkoi kehitty\xc3\xa4 yksi Madeiran t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 liiketoimista. Brittien per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 saarille saapui v\xc3\xa4hitellen ihmisi\xc3\xa4 muistakin eurooppalaisvaltioista heid\xc3\xa4n joukossaan esimerkiksi auringonpalvojia ja keuhkotautipotilaita. Lomailijat edustivat kuitenkin viel\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4lle 1900-luvulle ylemp\xc3\xa4\xc3\xa4 keskiluokkaa. Madeiran kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4 toimineen Jos\xc3\xa9 Silvestre Ribeiron aikana (1846-1852) rakennettiin teit\xc3\xa4, pantiin alulle Funchalin s\xc3\xa4hk\xc3\xb6valaistus sek\xc3\xa4 toteutettiin yhteiskunnallisia uudistuksia. Vuonna 1852 riehunut kolera tappoi arviolta 7\xc2\xa0000 ihmist\xc3\xa4 ja samana vuonna home tuhosi saaren viinik\xc3\xb6ynn\xc3\xb6kset, jonka seurauksena arviolta 90\xc2\xa0% sadosta menetettiin. Yhdysvalloista vahingossa tuotu viinikirva saastutti ja tuhosi loput viinik\xc3\xb6ynn\xc3\xb6kset 1870-luvun alussa. Vaikka niiden tilalle istutettiinkin pian uusia lajikkeita, ei viljelmi\xc3\xa4 pystytty viel\xc3\xa4 palauttamaan t\xc3\xa4ysin ennalleen ja 1800-luvun lopulla monien t\xc3\xa4ytyikin l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 saarelta. Vuonna 1900 saatiin kuitenkin jo enn\xc3\xa4tyssatoja ja saaren maataloustuotantoa monipuolistettiin istuttamalla lis\xc3\xa4ksi banaaneita, joilla on viel\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin suuri merkitys viennin kannalta.\n_START_SECTION_\nKohti nykyaikaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1905 saksalainen yhti\xc3\xb6 tarjoutui rakentamaan Madeiralle sairaaloita, parantolan sek\xc3\xa4 kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 saaresta uudenaikaisen lomakohteen, mik\xc3\xa4li se saisi vastaavasti ottaa haltuunsa kaikki saaren liiketoimet. Portugalin hallitus suostui aluksi ehdotelmaan, mutta ei ottanut huomioon Iso-Britannian mielipidett\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi Saksan kolonialististen tavoitteiden tultua ilmi ehdotuksesta lopulta kielt\xc3\xa4ydyttiin. Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan alussa saksalainen omaisuus saarella takavarikoitiin. Saksa julisti Portugalille sodan vuonna 1916 kun se oli takavarikoinut Lissabonin satamassa olleita saksalaisaluksia. Samana vuonna saksalainen sukellusvene teki yll\xc3\xa4tyshy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen Funchaliin ja upotti satamassa kolme ranskalaisalusta sek\xc3\xa4 pommitti kaupunkia. Vuonna 1917 saksalaiset sukellusalukset pommittivat Funchalia uudestaan tuhoten kaupungissa rakennuksia. Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen taloudellinen tilanne Madeiralla oli huono._NEWLINE_Portugalista l\xc3\xa4hettiin 1930-luvun alussa satoja poliittisia vankeja Madeiralle, Azoreille ja Kap Verdelle tarkoituksena erist\xc3\xa4\xc3\xa4 heid\xc3\xa4t maan politiikasta. Madeiralle karkotettujen 300 hengen joukossa oli korkea-arvoisia Salazaria vastustaneita sotilashenkil\xc3\xb6it\xc3\xa4, kuten kenraali Sousa Dias. Dias ja muita karkotettuja oli lietsomassa vuoden 1931 alussa tapahtunutta yleislakkoa, joka puhkesi leiv\xc3\xa4nhinnan nousun, sek\xc3\xa4 kahden suuren madeiralaispankin konkurssin vuoksi. Konkurssit olivat vieneet tuhansien madeiralaisten s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6t. Portugalista l\xc3\xa4hetettiin saarelle sotajoukkoja, mutta osa joukoista liittyi kapinallisiin, joita johti kenraali Sousa Dias. Gibraltarilta l\xc3\xa4hetettiin saarelle brittil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 sotilaita suojelemaan hotelleihin majoittuneita ulkomaalaisia. Portugalista l\xc3\xa4hetettiin lis\xc3\xa4\xc3\xa4 joukkoja ja kapina lopulta kukistettiin. Toisille my\xc3\xb6nnettiin turvapaikka Iso-Britanniasta, mutta useimmat Dias mukaan lukien joutuivat antautumaan portugalilaisille. Portugali j\xc3\xa4i toisessa maailmansodassa puolueettomaksi ja Madeira s\xc3\xa4\xc3\xa4styi sotatoimilta. Madeiralle tuli poliittisia pakolaisia ja Iso-Britannia evakuoi sodan aikana Gibraltarin siirtokunnastaan noin 2 000 siviilihenkil\xc3\xb6\xc3\xa4 Madeiralle.\n_START_SECTION_\nAutonomian aika\n_START_PARAGRAPH_\nPortugalissa vuonna 1974 tapahtunut neilikkavallankumous kaatoi Portugalia hallinneen sotilasjuntan. Oikeistolainen puolisotilaallinen FLAMA-j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 suoritti Madeiralla terrori-iskuja tavoitteenaan saavuttaa itsen\xc3\xa4isyys ja t\xc3\xa4ydellinen riippumattomuus Portugalista. Kun Portugali sai vuonna 1976 uuden perustuslain ja Madeiralle m\xc3\xa4\xc3\xa4riteltiin autonominen asema, lakkasi j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 olemasta. Alberto Jo\xc3\xa3o Jardimin johtama keskustaoikeistolainen Sosiaalidemokraattinen puolue (PSD) voitti vuonna 1976 vaalit Madeiralla ja sai 65\xc2\xa0% \xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4. Jardimista tuli kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin presidentti Ornelas Camachon erottua virastaan. Jardim on ollut Madeiran presidentti vuodesta 1978 l\xc3\xa4htien ja valittiin vuonna 2011 j\xc3\xa4lleen jatkokaudelle. Vuonna 1986 Madeira liittyi Portugalin mukana Euroopan unioniin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Madeira alkoi saada taloudellista tukea paremman infrastruktuurin ja uusien teiden rakentamiseen sek\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6njakelun, sairaanhoidon ja koulutuksen parantamiseen. Madeiran elintaso onkin noussut autonomian ja EU-j\xc3\xa4senyyden aikana. Jardim erosi virastaan kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2007 vastalauseena Jos\xc3\xa9 S\xc3\xb3cratesin hallituksen hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4lle laille alueiden varaink\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4. Hallitus oli neuvottelematta Madeiran kanssa muuttanut Portugalin ja Madeiran yhteisi\xc3\xa4 lakeja niin, ett\xc3\xa4 Madeiralle kuuluva 2\xc2\xa0% EU-rahoista j\xc3\xa4i Portugalille. Jardim asettui kuitenkin uudestaan ehdolle ja voitti vaalit ylivoimaisesti._NEWLINE_Madeiraa koettelivat 20. helmikuuta 2010 valtavat rankkasateet, jotka synnyttiv\xc3\xa4t pahoja tulvia ja mutavy\xc3\xb6ryj\xc3\xa4 etenkin saaren etel\xc3\xa4osassa. Pahimmat tuhot keskittyiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki Funchaliin. 42 ihmist\xc3\xa4 sai surmansa, noin 120 ihmist\xc3\xa4 loukkaantui ja yli 200 ihmist\xc3\xa4 menetti kotinsa myrskyn vuoksi. Kyseess\xc3\xa4 oli pahin myrsky vuoden 1993 j\xc3\xa4lkeen, jolloin kahdeksan ihmist\xc3\xa4 sai surmansa.'