b'\n_START_ARTICLE_\nSukupuolittuneisuus suomen kieless\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMoniin suomen kielen sanoihin ja ilmauksiin k\xc3\xa4tkeytyy viittaus sukupuoleen. Ilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4 on monesti luonnehdittu sukupuolten ep\xc3\xa4tasa-arvoa ilment\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Vaikka suomea pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n monesti sukujen puuttumisen vuoksi varsin tasa-arvoisena kielen\xc3\xa4, asettuu mieheys monesti naiseuden edelle.\n_START_SECTION_\nAmmattinimikkeet\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen kieless\xc3\xa4 on paljon ammattinimikkeit\xc3\xa4, jotka ovat selv\xc3\xa4sti sukupuolistuneet. T\xc3\xa4llaisia nimikkeit\xc3\xa4 on muun muassa sairaanhoitajatar, lakimies tai lentoem\xc3\xa4nt\xc3\xa4. T\xc3\xa4llaisten sukupuolistuneiden ammattinimikkeiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on Tilastokeskuksen julkaiseman Ammattihakemiston mukaan v\xc3\xa4hentynyt, vaikka uusia sukupuolistuneita ammattinimikkeit\xc3\xa4 otetaan edelleen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Kaikista nimikkeist\xc3\xa4 miessukupuoleen viittaavia oli noin 80\xc2\xa0%. Esimies, ulosottomies ja per\xc3\xa4mies ovat esimerkkej\xc3\xa4 ammateista, joissa miessukupuoli selv\xc3\xa4sti n\xc3\xa4kyy. _NEWLINE_Vastaavasti naiseen viittaavien termien lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on huomattavasti pienempi. Vuonna 1990 n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 naissukupuoleen viittaavista nimikkeist\xc3\xa4 noin 70\xc2\xa0% oli em\xc3\xa4nt\xc3\xa4-loppuisia. Erilaisten em\xc3\xa4ntien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 onkin noussut sitten menneiden vuosikymmenien, jolloin em\xc3\xa4nt\xc3\xa4 viittasi l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 karja- tai maatilan em\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4n paria poikkeusta lukuun ottamatta. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n tunnetaan muun muassa messuem\xc3\xa4nti\xc3\xa4, aulaem\xc3\xa4nti\xc3\xa4, kongressiem\xc3\xa4nti\xc3\xa4, bingoem\xc3\xa4nti\xc3\xa4 ja lentoem\xc3\xa4nti\xc3\xa4. _NEWLINE_Ammattinimikkeiden sukupuolistumisen katsotaan johtuvan alojen ep\xc3\xa4tasaisesta sukupuolijakaumasta. Monesti t\xc3\xa4m\xc3\xa4 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s paikkansa. Nais- ja miespuolisten nimikkeiden jakautuminen eri aloille ei kuitenkaan ole tasapuolista: pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n naisten hallitsemat alat eiv\xc3\xa4t silti saa uusia naiseen viittaavia nimikkeit\xc3\xa4, vaikka miesten puolella n\xc3\xa4in k\xc3\xa4ykin. Taustalla n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 olevan enemm\xc3\xa4nkin kielenk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ja yhteiskuntaan periytynyt n\xc3\xa4kemys miehest\xc3\xa4 mittapuuna, perinteisen\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4n\xc3\xa4, josta naiset ovat poikkeus. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 kertoo esimerkiksi Ammattinimikkeiden hakemistossa 1950-luvulla yleiset nais-alkuiset nimikkeet, kuten naiskonstaapeli. Sittemmin nais-alkuisten nimikkeiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on v\xc3\xa4hentynyt._NEWLINE_Erottelevia nimikkeit\xc3\xa4 luotiin ennen johtimilla, kuten -tar ja -kko. Erona samoissa ammateissa toimiviin miehiin liitettiin naisille ammattinimikkeeseen sukupuolesta kertova johdin. Esimerkiksi opettajasta tuli opettajatar ja johtajasta johtajatar. -kko-p\xc3\xa4\xc3\xa4tteell\xc3\xa4 ei niink\xc3\xa4\xc3\xa4n luotu naispuolisia muunnelmia, vaan kokonaan naispuolisia ammattiryhmi\xc3\xa4, kuten karjakko tai kylm\xc3\xa4kk\xc3\xb6. Naista merkitsev\xc3\xa4t -tar-johdokset h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t kielest\xc3\xa4 melko nopeasti 1900-luvun aikana, sen sijaan -kko-johdokset ovat s\xc3\xa4ilyneet hieman paremmin. Oletettavasti t\xc3\xa4h\xc3\xa4n on syyn\xc3\xa4 se, ett\xc3\xa4 samalla johtimella on muodostettu termej\xc3\xa4, jotka eiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 viittaa naiseen, kuten poliitikko, h\xc3\xa4irikk\xc3\xb6 tai raudikko.\n_START_SECTION_\nNimikkeet lakiteksteiss\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLaissa ja asetuksissa sek\xc3\xa4 miest\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 naista tarkoittavia mies-nimikkeit\xc3\xa4 on noin 130. Tavallisimpia niist\xc3\xa4 ovat ulosottomies ja virkamies. Useimmiten mies-p\xc3\xa4\xc3\xa4tteiset m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteet ovat suoraa perint\xc3\xb6\xc3\xa4 ruotsin kielest\xc3\xa4. Koska suomalainen hallinto perustuu pitk\xc3\xa4lti ruotsalaiseen hallintoperinteeseen, monet ruotsin man-rakenteiset nimikkeet k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t suomeksi muotoon -mies._NEWLINE_Lakikielen miehisyyden purkaminen vaatii lakimuutoksen. Useimmiten lakeja ei muuteta pelk\xc3\xa4n kieliasun uudistamisen vuoksi, vaan muutos tapahtuu v\xc3\xa4hitellen. Kieliasua pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n uudistamaan, mutta lopullisen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksen lain kieliasusta tekee eduskunta. Esimerkiksi puhemiest\xc3\xa4 ei tahdottu muuttaa puheenjohtajaksi perustuslain muutoksen yhteydess\xc3\xa4, perusteluna k\xc3\xa4ytettiin perinteess\xc3\xa4 pysymist\xc3\xa4. Perustelun mukaan kyseess\xc3\xa4 on tietynlainen arvonimike, joka ei kaipaa muuttamista tasa-arvoisempaan suuntaan. Samoin on ajateltu my\xc3\xb6s maaherrasta ja virkamiehest\xc3\xa4, tosin j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen on kiistellympi. Kuntien hallinnossa vastaavaa henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 kutsutaan viranhaltijaksi.\n_START_SECTION_\nPuhuttelunimet\n_START_PARAGRAPH_\n1800-luvulla puhuttelunimill\xc3\xa4 tehtiin eroa sek\xc3\xa4 sukupuoleen ett\xc3\xa4 naisten osalta my\xc3\xb6s siviilis\xc3\xa4\xc3\xa4tyyn. Naimattomia naisia kutsuttiin neideiksi ja naineita rouviksi. 1900-luvulle tultaessa Kotikielen seura alkoi pohtia tasa-arvoisempaa puhuttelunime\xc3\xa4 naisille; miehi\xc3\xa4h\xc3\xa4n nimitettiin vain herroiksi siviilis\xc3\xa4\xc3\xa4dyst\xc3\xa4 riippumatta. V\xc3\xa4hitellen rouvasta tulikin hieman laajempik\xc3\xa4sitteinen nimike ja neiti sai kielteist\xc3\xa4 leimaa l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 siksi, ett\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin palvelualoilla. 1900-luvun alussa naimattomuuttakaan ei pidetty arvossa. Kokonaan jako naimattoman ja naidun naisen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ei n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitteist\xc3\xa4 ole unohtunut._NEWLINE_Jo aiemmin k\xc3\xa4sitelty -tar-johdin her\xc3\xa4tti huomiota jo 1900-luvun alussa. Muista kielist\xc3\xa4 mallina otettu eron tekeminen nais- ja miespuolisten ammattienharjoittajien v\xc3\xa4lille aiheutti keskustelua. Toiset \xe2\x80\x93 kuten E. A. Saarimaa \xe2\x80\x93 sanoivat jaon tekemisen olevan turhaa, mutta katsoivat samalla esimerkiksi laulajattaren tai n\xc3\xa4yttelij\xc3\xa4tt\xc3\xa4ren vakiintuneen jo kieleen. Samaa johdinta on k\xc3\xa4ytetty ammattien lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s naisten arvonimiss\xc3\xa4. Miehen arvonimest\xc3\xa4 tai ammatinnimist\xc3\xa4 johdettiin puolisolle p\xc3\xa4tev\xc3\xa4 puhuttelunimi: neuvoksen vaimosta tuli neuvoksetar. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 tavasta kuitenkin luovuttiin, tosin keisarinna ehti vakiintua kieleen pysyv\xc3\xa4sti. Johdinta on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmaisevana kertomaan, kenen tyt\xc3\xa4r on kyseess\xc3\xa4. Nenosen tytt\xc3\xa4rest\xc3\xa4 siis tuli Nenotar.\n_START_SECTION_\nNimikkeiden tulkinta\n_START_PARAGRAPH_\nMonien kielenk\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jien mielest\xc3\xa4 sukupuolistuneet ammattinimikkeet eiv\xc3\xa4t ole ongelma tai luo v\xc3\xa4\xc3\xa4rink\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4. Katsotaan, ett\xc3\xa4 vaikkapa maaherra voi aivan hyvin viitata niin mieheen kuin naiseenkin. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 ominaisuutta kutsutaan kielentutkimuksessa geneerisyydeksi. Kuitenkaan sama j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 ei toimi toisin p\xc3\xa4in \xe2\x80\x93 miehiin viitataan harvoin naisellisella nimikkeell\xc3\xa4. J\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 tuottaa my\xc3\xb6s joissakin tapauksissa tulkintaongelman: yksi lukija n\xc3\xa4kee tekstiss\xc3\xa4 selv\xc3\xa4n viittauksen biologiseen mieheen vaikkapa sanan puhemies kohdalla, toinen voi tulkita nimikkeen tarkoittavan kumpaa tahansa. _NEWLINE_On olemassa my\xc3\xb6s ammattinimikkeit\xc3\xa4, jotka tulkitaan sukupuoleen viittaaviksi ilman ett\xc3\xa4 nimike itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n ilmaisee jompaakumpaa sukupuolta. T\xc3\xa4llaisia ovat siivooja, sotilas, sairaanhoitaja tai keitt\xc3\xa4j\xc3\xa4. Monesti juuri avustavat teht\xc3\xa4v\xc3\xa4t koetaan naisellisiksi, johtavat yleens\xc3\xa4 miehisiksi._NEWLINE_Mila Engelbergin yleisen kielitieteen pro gradu -ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4vi ilmi, ett\xc3\xa4 naiset tulkitsevat rakenteellisesti mieheen viittaavat nimikkeet useammin neutraaleiksi kuin miehet. Yhden tulkinnan mukaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 naisten on pakko toimia niin tunteakseen itsens\xc3\xa4 yhteiskuntaan kuuluviksi. K\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 miehiin viittaavia nimikkeit\xc3\xa4 naiset ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin suljetaan yhteis\xc3\xb6n ulkopuolelle. Ulkomaisten tutkimusten mukaan miespuolisia muotoja sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tekstit ovat nimenomaan naisille vaikeampia muistettavia. Miespuoliset muodot saattavat jopa v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 naisten kiinnostusta kyseisi\xc3\xa4 ty\xc3\xb6paikkoja kohtaan .\n_START_SECTION_\nRakenteet ja sanonnat\n_START_PARAGRAPH_\nNais-etuliitteell\xc3\xa4 erotellaan mieheksi oletetut henkil\xc3\xb6t naisiksi, ja etuliite onkin korvannut aiemmin syrjiv\xc3\xa4n\xc3\xa4 pidetyn -tar-johtimen. Nais-etuliitteen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 viittauskohteensa arvoa ja tekee n\xc3\xa4in eron miesten tekemisiin n\xc3\xa4hden. Naisurheilu on sanana hyv\xc3\xa4 esimerkki. Naispuolisella etuliitteell\xc3\xa4 varustetut asiat voidaan n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 jopa suoranaisena ep\xc3\xa4toimintana._NEWLINE_Sanomalehtien v\xc3\xa4litt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 mies-naiskuvaa tutkittaessa on huomattu nais- ja mies-tunnuksisten sanojen asettuvan lauseissa eri tavoin tekij\xc3\xa4ksi tai tekemisen kohteeksi. Naiset olivat useammin mukautuvina toimijoina ja tekemisen kohteina. Miehet olivat useimmiten tekij\xc3\xb6in\xc3\xa4, eli heid\xc3\xa4t kuvattiin omaehtoisina toimijoina. Esimerkkin\xc3\xa4 lause Mies ottaa elokuvassa suojiinsa eronneen naisen lapsineen._NEWLINE_Mies-sana on lis\xc3\xa4ksi kielellisesti varsin hedelm\xc3\xa4llinen. Siit\xc3\xa4 on muodostettu paljon erilaisia my\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 johdoksia, kuten miehek\xc3\xa4s ja miehuullinen.\n_START_SECTION_\nSanonnat\n_START_PARAGRAPH_\nVanhojen sanontojen maailma on varsin mieskeskeinen. Niiss\xc3\xa4 maailma m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n miehen kautta ja mies toimii ihmisen synonyymina. Autetaan miest\xc3\xa4 m\xc3\xa4ess\xc3\xa4, mies on monesti paikallaan tai noustaan yhten\xc3\xa4 miehen\xc3\xa4 vainolaista vastaan. Yleisesti ottaen sanonnoissa miehisyyteen liittyv\xc3\xa4t asiat n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6nteisin\xc3\xa4 ja tavoiteltavina, naiselliset asiat katsotaan kielteisemmiksi. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kulttuuriset  piirteet k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t ilmi esimerkiksi Nykysuomen sanakirjan esimerkkilauseista. Nykysuomen sanakirja on varsin i\xc3\xa4k\xc3\xa4s teos, mutta esimerkkilauseina olevat sanonnat eiv\xc3\xa4t ole muuttuneet miksik\xc3\xa4\xc3\xa4n. _NEWLINE_Jos mies on pelkuri, h\xc3\xa4nen katsotaan \xc3\xa4mm\xc3\xa4ilev\xc3\xa4n ja k\xc3\xa4sket\xc3\xa4\xc3\xa4n vet\xc3\xa4\xc3\xa4 hame p\xc3\xa4\xc3\xa4lleen. \xc3\x84mm\xc3\xa4nsolmu on v\xc3\xa4\xc3\xa4rin tehty merimiessolmu, joka ei pid\xc3\xa4 ja joka on vaikea haluttaessa avata.\n_START_SECTION_\nSuositukset\n_START_PARAGRAPH_\nNykysuomen sanakirjassa enemm\xc3\xa4nkin s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6n\xc3\xa4 kuin poikkeuksena olleet geneeriset k\xc3\xa4sitteet ovat merkitykselt\xc3\xa4\xc3\xa4n kaventuneet. En\xc3\xa4\xc3\xa4 esimerkiksi Kielitoimiston sanakirjassa liikemiest\xc3\xa4 ei m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4 liikealalla toimivaksi ihmiseksi, vaan liikealalla toimivaksi mieheksi. N\xc3\xa4in mies ihmisen mittapuuna h\xc3\xa4vi\xc3\xa4\xc3\xa4. Vastaavasti sanakirjaan on tuotu vastinparit t\xc3\xa4llaisille sanoille._NEWLINE_Euroopan neuvosto kannustaa j\xc3\xa4senmaidensa valtioita edist\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n sukupuolten v\xc3\xa4list\xc3\xa4 tasa-arvoa my\xc3\xb6s kielen tasolla ja edesauttamaan naissukupuolen n\xc3\xa4kymist\xc3\xa4 kieless\xc3\xa4 samoin kuin miessukupuolen. Kielilautakunta onkin siksi antanut suosituksen, jonka mukaan muun muassa ammattinimikkeit\xc3\xa4 pit\xc3\xa4isi neutraalistaa kuten vaikkapa muuttaa edusmies edustajaksi. Sanonnat sen sijaan el\xc3\xa4v\xc3\xa4t kielen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jien suussa omaa el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4, ja ne muuntuvat jos ovat muuntuakseen. Suositukset pyrkiv\xc3\xa4t yleisp\xc3\xa4teviin ja perusteltuihin n\xc3\xa4kemyksiin.'