b'\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xb6gubrot af nokkrum fornkonungum\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6gubrot af nokkrum fornkonungum tai S\xc3\xb6gubrot af nokkrum fornkonungum \xc3\xad Dana- ok Sv\xc3\xadaveldi (\xe2\x80\x9dKatkelma joidenkin muinaisten (tanskan- ja sveanmaalaisten) kuninkaiden saagasta\xe2\x80\x9d, ei suom.) on keskiajan islantilainen, vain katkelmallisesti s\xc3\xa4ilynyt saaga, josta puuttuu alku ja loppu. Sen katsotaan olevan katkelma nyt jo kadonneesta *Skj\xc3\xb6ldunga sagasta, joka on kertonut tarunhohtoisista tanskalaisista kuninkaista, Skj\xc3\xb6ldungeista (isl. Skj\xc3\xb6ldungar). S\xc3\xb6gubrot juontuu mahdollisesti jostain *Skj\xc3\xb6ldunga sagan my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4st\xc3\xa4 versiosta. Katkelmassa s\xc3\xa4ilyneess\xc3\xa4 osiossa kerrotaan Skj\xc3\xb6ldungien suvun j\xc3\xa4senist\xc3\xa4 \xc3\x8dvarr Laajamielisest\xc3\xa4 (isl. v\xc3\xad\xc3\xb0fa\xc3\xb0mi) ja Haraldr Sotahampaasta (isl. hildit\xc3\xb6nn) sek\xc3\xa4 tarunhohtoisesta G\xc3\xb6\xc3\xb6tanmaan kuninkaasta Sigur\xc3\xb0r Sormuksesta (isl. hringr) . S\xc3\xb6gubrot on laadittu mahdollisesti 1200-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla ja sen vanhin s\xc3\xa4ilynyt k\xc3\xa4sikirjoitus, AM 1e \xce\xb2 I, fol., on vuoden 1300 tienoilta. Kaikki muut S\xc3\xb6gubrotin s\xc3\xa4ilyneet k\xc3\xa4sikirjoitukset juontuvat t\xc3\xa4st\xc3\xa4 k\xc3\xa4sikirjoituksesta ja ovat sen tavoin fragmentaarisia.  K\xc3\xa4sittelem\xc3\xa4ns\xc3\xa4 teeman osalta S\xc3\xb6gubrot on luettavissa muinaissaagoihin, ja sen katsotaan my\xc3\xb6s syntyneen samanlaisten kulttuuristen impulssien seurauksena, jotka antoivat sys\xc3\xa4yksen muinaissaagojen syntyyn ylip\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nYhteys vanhaan kertomusperinteeseen\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xb6gubrot edustaa niin kutsuttuja sankarisaagoja (saks. Heldensagas), jotka ovat muinaissaagoista vanhimpia. Toisin kuin monet varhaisimmista muinaissaagoista, S\xc3\xb6gubrot ei sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 lainkaan runoutta, vaikka se sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4kin edda-runouden k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6jen mukaista alkusointuista dialogia, joka on voinut pohjautua jollekin runolle tai olla tekstin kirjoittajan tietoinen tyylivalinta.  _NEWLINE__NEWLINE_On kuitenkin katsottu, ett\xc3\xa4 S\xc3\xb6gubrot juontuu ainakin teemansa osalta hyvin vanhasta kertomusperinteest\xc3\xa4. On oletettu, ett\xc3\xa4 esimerkiksi S\xc3\xb6gubrotissa s\xc3\xa4ilynyt kertomus tarunhohtoisesta Br\xc3\xa1vellirin taistelusta olisi proosaversio jostain taistelua ja sen osallistujia kuvanneesta vanhasta ja nyt jo kadonneesta luettelosta (isl. \xc3\xbeula), jota kutsutaan tutkimuksessa nimell\xc3\xa4 *Br\xc3\xa1valla\xc3\xbeula. Kyseisen taistelun on katsottu tapahtuneen varhaisella viikinkiajalla, vaikka varmaa tietoa t\xc3\xa4llaisen mahdollisen taistelun, jota my\xc3\xb6s Saxo Grammaticus kuvaa teoksensa Gesta Danorum (n. 1200) kirjoissa 7 ja 8, sijainnista, ajankohdasta ja osallistujista ei olekaan voitu esitt\xc3\xa4\xc3\xa4. Edell\xc3\xa4 mainittu *Br\xc3\xa1valla\xc3\xbeula on ollut alkujaan my\xc3\xb6s Saxon taistelua k\xc3\xa4sittelevien lukujen perustana, mutta h\xc3\xa4nen listansa taisteluun osallistuneista on hieman pidempi kuin S\xc3\xb6gubrotissa. On kuitenkin katsottu, ett\xc3\xa4 *Br\xc3\xa1valla\xc3\xbeula olisi laadittu 1100-luvun Islannissa. _NEWLINE_Vaikka *Br\xc3\xa1valla\xc3\xbeula on mahdollisesti ollut kummankin kirjoittajan tuntema, S\xc3\xb6gubrotin kertomus Br\xc3\xa1vellirin taistelusta eroaa jossain m\xc3\xa4\xc3\xa4rin Saxon Grammaticuksen versiosta, jonka katsotaan monessa kohtaa kertovan myytin alkuper\xc3\xa4isemm\xc3\xa4n version. Saxon Gesta Danorum on saanut vaikutteita Ragnar\xc3\xb6ki\xc3\xa4 koskeneista myyteist\xc3\xa4, ja \xc3\x93\xc3\xb0innilla on taistelussa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 rooli. Saxo olettaa joukoissa olleen my\xc3\xb6s islantilaisia sotureita. S\xc3\xb6gubrot taas ei mainitse taistelijoiden joukossa olleen islantilaisia, mit\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 loogisena, koska taistelun katsotaan sijoittuvan aikaan ennen Islannin asuttamista. Sen lis\xc3\xa4ksi \xc3\x93\xc3\xb0innin rooli on S\xc3\xb6gubrotissa v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen; esimerkiksi kun Saxolla Haraldrin haavoittumattomuus selitet\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc3\x93\xc3\xb0innin antamaksi suojaksi, on se S\xc3\xb6gubrotissa taikuuden (isl. sei\xc3\xb0r) avulla hankittu kyky. Sen sijaan ett\xc3\xa4 \xc3\x93\xc3\xb0inniin viitattaisiin S\xc3\xb6gubrotissa suoraan, tulee yhteys ilmi l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vihjauksina, esimerkiksi kun k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc3\x93\xc3\xb0innille tyypillist\xc3\xa4 asetta, keih\xc3\xa4st\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSaagan kirjoituskonteksti ja merkitys\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka S\xc3\xb6gubrotin ajoittaminen on ep\xc3\xa4varmalla pohjalla, sen on katsottu syntyneen aikana, jolloin islantilaisten vaikutus tanskalaisilla kirjallisilla markkinoilla oli jo hiipunut ja sek\xc3\xa4 kirjallinen ett\xc3\xa4 poliittinen painopiste oli siirtynyt Norjaan. S\xc3\xb6gubrotin ajoitusta 1200-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolle puolustaa tekstiss\xc3\xa4 esille tuleva hyvin kielteinen kuva ruotsalaisista, milt\xc3\xa4 osin S\xc3\xb6gubrot muistuttaa toista 1200-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolta per\xc3\xa4isin olevaa muinaissaagaa, Ragnarr Karvahousun saagaa. Norjan ja Ruotsin hallitsijoiden v\xc3\xa4lien on katsottu l\xc3\xa4mmenneen 1200-luvun lopulta alkaen, joten S\xc3\xb6gubrotin n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulma edustanee ajatuksia ennen sit\xc3\xa4 ajankohtaa, kun Norjan kuningas Haakon V Maununpoika kihlasi tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 Ruotsin kuninkaalle vuonna 1302. _NEWLINE_S\xc3\xb6gubrot voidaan n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 kertomuksena muinaisen viikinki-imperiumin synnyst\xc3\xa4. Elizabeth Ashman Rowe (2010) on esitt\xc3\xa4nyt, ett\xc3\xa4 S\xc3\xb6gubrotin kirjoittaja ei k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt muinaiseen menneisyyteen sijoittuvaa saagaa heijastaakseen siihen oman nykyhetkens\xc3\xa4 ongelmia tai j\xc3\xa4nnitteit\xc3\xa4, vaan k\xc3\xa4ytti sit\xc3\xa4 korostamaan islantilaisten ja norjalaisten v\xc3\xa4list\xc3\xa4 suhdetta ja islantilaisten roolia prosessissa, jossa Norjasta syntyi valtio.\n_START_SECTION_\nVaikutteet\n_START_PARAGRAPH_\nKoska S\xc3\xb6gubrot on fragmentaarinen teksti, on sen vaikutteita hankala arvioida. S\xc3\xb6gubrotin kirjoittajaa rajoitti vanha kertomusperinne ja sen v\xc3\xa4litt\xc3\xa4m\xc3\xa4t tarinat muinaisista tapahtumista ja muinaisten kuninkaiden sukupuista. S\xc3\xa4ilyneess\xc3\xa4 katkelmassa on kuitenkin vaikutteita keskiajan skandinaavisista ritariromaanien k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksist\xc3\xa4 (isl. riddaras\xc3\xb6gur eli ritarisaagat), jotka tulevat esille esimerkiksi kirjoittajan kuvatessa turnajaisia (isl. turniment) tai miest\xc3\xa4 n\xc3\xa4kem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 unta leopardista (isl. hl\xc3\xa9bar\xc3\xb0r).\n_START_SECTION_\nS\xc3\xb6gubrot suurvalta-ajan Ruotsissa\n_START_PARAGRAPH_\nKaukaisesta menneisyydest\xc3\xa4 kertovat islantilaiset muinaissaagat alkoivat 1600\xe2\x80\x931700-luvulla her\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 kiinnostusta erityisesti suurvalta-ajan Ruotsissa. Niiden katsottiin olevan l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4, jotka voisivat kertoa jotain Ruotsin muinaisesta ja loistokkaasta menneisyydest\xc3\xa4, josta muuten oli saatavilla hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n seurauksena muinaissaagoja k\xc3\xa4ytettiin ilman asianmukaista l\xc3\xa4hdekritiikki\xc3\xa4 my\xc3\xb6s suurvaltaideologian rakennusaineena ja propagandatarkoituksessa, huolimatta siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 osa aikalaistutkijoista suhtautui muinaissaagojen l\xc3\xa4hdearvoon ep\xc3\xa4illen jo tuolloin. _NEWLINE_Suurvalta-ajan Ruotsissa S\xc3\xb6gubrot her\xc3\xa4tti kiinnostusta, koska se kertoi muinaisista tanskalaisista ja ruotsalaisista kuninkaista. Lis\xc3\xa4ksi katkelmassa kokonaisena s\xc3\xa4ilynyt kuvaus Br\xc3\xa1vellirin taistelusta tunnettiin tapahtumana my\xc3\xb6s muista muinaissaagoista, kuten esimerkiksi B\xc3\xb3sin saagasta.  Koska ruotsalaiset eiv\xc3\xa4t tuolloin en\xc3\xa4\xc3\xa4 ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4neet muinaissaagojen kielt\xc3\xa4, muinaisislantia, ilmestyi S\xc3\xb6gubrot ruotsiksi k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettyn\xc3\xa4 Johan F. Peringski\xc3\xb6ld in teoksessa Sogubrot af nockorum Fornkongum i Dana oc Svia velldi eller Sagobrott, handlande om nogra forna Konungar i Swerige och Danmark. Samt om Br\xc3\xa5walla Slaget Emellan Kong Haralld Hillditan och Sigurd Ring vuonna 1719 (Stockholm: Johan Laurentius Horrn). _NEWLINE_ Peringski\xc3\xb6ld ei ep\xc3\xa4illyt S\xc3\xb6gubrotin uskottavuutta historianl\xc3\xa4hteen\xc3\xa4, vaikkakaan h\xc3\xa4n ei ollut tietoinen S\xc3\xb6gubrotin kertomuksen taustalla vaikuttaneen tarinaperinteen korkeasta i\xc3\xa4st\xc3\xa4. Peringski\xc3\xb6ldin n\xc3\xa4kemys S\xc3\xb6gubrotista luotettavana ja uskottavana l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 perustui 1600-1700-luvun oppineiden virhek\xc3\xa4sitykselle muinaissaagojen l\xc3\xa4hdearvosta, joka aikaansai sen, ett\xc3\xa4 muinaissaagoja tulkittiin kritiikitt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti. Virhek\xc3\xa4sityksen seurauksena Peringski\xc3\xb6ld piti historiallisia tapahtumia kuvaavana my\xc3\xb6s sellaisia tekstej\xc3\xa4, joiden osalta nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n niiden olevan osoitus keskiaikaisesta tarinankerronnasta.'