b'\n_START_ARTICLE_\nBruno Schulz\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSchulzin teoksia kyll\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen kotikaupunkinsa Drohobyt\xc5\xa1 (puolaksi Drohobycz), josta h\xc3\xa4n harvoin poistui. Schulzin kotiseutuun vaikutti niin puolalainen, juutalainen, ukrainalainen, it\xc3\xa4valtalainen, armenialainen, saksalainen kuin romanialainen kulttuuri. Schulzin syntym\xc3\xa4n aikaan Drohobyt\xc5\xa1 kuului It\xc3\xa4valta-Unkarin autonomiseen rajamaakuntaan Galitsiaan ja vuodesta 1918 Puolaan. Vuonna 1939 alueen miehitti Neuvostoliitto ja 1941 Saksa. Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Drohobyt\xc5\xa1 on kuulunut Ukrainaan._NEWLINE_Schulzin nuoruudessa Drohobyt\xc5\xa1 oli pieni, noin 20\xc2\xa0000 asukkaan kaupunki. Sen asukkaista oli nelisenkymment\xc3\xa4 prosenttia juutalaisia, lis\xc3\xa4ksi puolalaisia ja ukrainalaisia. L\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijaitsi Lw\xc3\xb3w (ukrainaksi Lviv), jonka taide- ja kirjallisuuspiirit saivat vaikutteita silloisesta p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungista Wienist\xc3\xa4. Schulzin is\xc3\xa4 oli kangaskauppias Jakub Schulz. Perhe asui kivitalossa kaupungin torin laidalla, kangaskaupan yl\xc3\xa4kerrassa. Perhe oli maallistunutta juutalaissukua, jossa puhuttiin puolaa ja sen ohella saksaa._NEWLINE_Schulz oli luonteeltaan syrj\xc3\xa4\xc3\xa4nvet\xc3\xa4ytyv\xc3\xa4, ja h\xc3\xa4n k\xc3\xa4rsi masennuksesta. H\xc3\xa4n muutti vuonna 1910 Lw\xc3\xb3wiin opiskelemaan arkkitehdiksi, mutta opinnot keskeytyiv\xc3\xa4t syd\xc3\xa4n- ja keuhkotaudin vuoksi. Kun ensimm\xc3\xa4inen maailmansota syttyi 1914, perhe l\xc3\xa4hti rintamaa pakoon Wieniin. Schulz opiskeli Wienin taideakatemiassa. Jakub Schulz kuoli pian palattuaan kotikaupunkiinsa vuonna 1915. Drohobyt\xc5\xa1issa Schulz harjoitti kuvataidetta ja osallistui lw\xc3\xb3wilaisen taiteilijaryhm\xc3\xa4n toimintaan. Vuonna 1922 h\xc3\xa4n osallistui n\xc3\xa4yttelyihin Lw\xc3\xb3wissa ja Varsovassa. Vuonna 1924 h\xc3\xa4n alkoi ty\xc3\xb6skennell\xc3\xa4 paikallisessa yl\xc3\xa4koulussa kuvaamataidon ja puuk\xc3\xa4sity\xc3\xb6n opettajana. Schulz ei pit\xc3\xa4nyt ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja se vei my\xc3\xb6s aikaa taiteelliselta toiminnalta. Schulzin entiset oppilaat ovat muistelleet h\xc3\xa4nen kertoneen kiehtovia tarinoita._NEWLINE_Schulz alkoi kirjoittaa 1920-luvun lopulla. Tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1928 h\xc3\xa4n kirjoitti novellin \xe2\x80\x9dHein\xc3\xa4kuun y\xc3\xb6\xe2\x80\x9d. Schulzin kanssa kirjeenvaihdossa ollut lw\xc3\xb3wilainen kriitikko ja kirjailija Debora Vogel kannusti Schulzia kehittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n edelleen fantastisia aihelmia, joita t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli esitellyt. Schulz antoi k\xc3\xa4sikirjoituksensa luettavaksi tunnetulle varsovalaiselle kirjailijalle Zofia Nalkowskalle. Nalkowskan suosituksesta varsovalainen R\xc3\xb3j-kustantamo julkaisi vuoden 1933 lopussa Schulzin ensimm\xc3\xa4isen novellikokoelman Kanelipuodit (Sklepy cynamonowe). Teos sai puolalaisilta kriitikoilta ja kirjailijoilta hyv\xc3\xa4n vastaanoton, joskin er\xc3\xa4\xc3\xa4t l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 oikeistolaisiin nationalistipiireihin lukeutuvat kriitikot arvostelivat Schulzin tapaa k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 "ep\xc3\xa4puolalaisia" sivistyssanoja. Vuonna 1937 ilmestyi kokoelma Kuolinilmoituksen sanatorio (Sanatorium pod Klepsydr\xc4\x85), joka oli koottu p\xc3\xa4\xc3\xa4osin jo edellisell\xc3\xa4 vuosikymmenell\xc3\xa4 kirjoitetuista teksteist\xc3\xa4. Schulz yritti saada teoksilleen my\xc3\xb6s saksan-, ranskan- ja italiankielisi\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4, mutta yritykset raukesivat. Schulz ty\xc3\xb6sti my\xc3\xb6s Messias-nimist\xc3\xa4 romaanik\xc3\xa4sikirjoitusta, mutta sit\xc3\xa4 ei ole l\xc3\xb6ydetty._NEWLINE_Schulz ammuttiin Drohobyt\xc5\xa1in getossa sattumanvaraisessa juutalaisjahdissa 19. marraskuuta 1942. H\xc3\xa4net haudattiin tuntemattomaan joukkohautaan Drohobyt\xc5\xa1in uudelle juutalaiselle hautausmaalle. Schulzin kirjojen k\xc3\xa4sikirjoitukset sek\xc3\xa4 valtaosa h\xc3\xa4nen kuvataideteoksistaan katosivat sodan aikana. Sodan j\xc3\xa4lkeen puolalainen kirjallisuudentutkija Jerzy Ficowski onnistui ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n joukon Schulzin kirjeit\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n osan h\xc3\xa4nen piirustuksistaan ja grafiikanvedoksistaan. L\xc3\xa4hes kaikki Schulzin \xc3\xb6ljyv\xc3\xa4rimaalaukset ovat kadonneet.\n_START_SECTION_\nMerkitys\n_START_PARAGRAPH_\nSchulzin kaunokirjallinen tuotanto k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksi novellikokoelmaa ja lis\xc3\xa4ksi nelj\xc3\xa4 kokoelmiin kuulumatonta kertomusta. Schulzilta on s\xc3\xa4ilynyt my\xc3\xb6s jonkin verran esseit\xc3\xa4, kirjallisuusarvosteluja ja kirjeenvaihtoa._NEWLINE_Wojciech Hasin elokuva Sanatorium pod Klepsydr\xc4\x85 (1973) perustuu Schulzin novelleihin \xe2\x80\x9dKuolinilmoituksen sanatorio\xe2\x80\x9d ja \xe2\x80\x9dKev\xc3\xa4t\xe2\x80\x9d. Jerzy Ficowskin kirjoittama Schulzin el\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta Regiony wielkiej herezji (1967, 4. uusittu laitos 2002) on k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty useille kielille, my\xc3\xb6s englanniksi nimell\xc3\xa4 The Region of Great Heresy._NEWLINE_Schulzin tuotannosta ovat saaneet vaikutteita muun muassa t\xc5\xa1ekkil\xc3\xa4inen Bohumil Hrabal, jugoslavialainen Danilo Ki\xc5\xa1 ja suomalainen Bo Carpelan. Schulz on keskeisi\xc3\xa4 hahmoja israelilaisen David Grossmanin romaanissa Hakusana rakkaus. Schulzista ovat teoksissaan kirjoittaneet my\xc3\xb6s Philip Roth, John Updike, Cynthia Ozick, Jonathan Safran Foer ja Nicole Krauss. China Mi\xc3\xa9villen romaani Toiset alkaa lainauksella Schulzin Kanelipuodeista._NEWLINE_Schulzin tuotannosta julkaistiin vuonna 1965 suomeksi 18 novellin valikoima Krokotiilikuja, jonka novellit Aarno Peromies k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi v\xc3\xa4likielen saksan kautta. Schulzin kaunokirjallinen tuotanto ilmestyi vuonna 2013 kokonaan suomeksi Tapani K\xc3\xa4rkk\xc3\xa4isen suoraan puolasta k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4m\xc3\xa4n\xc3\xa4 teoksessa Kanelipuodit ja muita kertomuksia.\n_START_SECTION_\nTeemat\n_START_PARAGRAPH_\nSchulzin teksteiss\xc3\xa4 juonen osuus on v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen. Tapani K\xc3\xa4rkk\xc3\xa4isen mukaan Schulzin kertomukset eiv\xc3\xa4t ole varsinaisesti novelleja tai erillisi\xc3\xa4 tarinoita, vaan \xe2\x80\x9dik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin kohtauksia samasta maailmasta, kaleidoskoopin kuvan kaltaisia v\xc3\xa4l\xc3\xa4hdyksi\xc3\xa4 tai unikuvia saman perheen ja kaupungin maailmasta\xe2\x80\x9d. Kertomusten v\xc3\xa4rikkyytt\xc3\xa4 ja arvaamattomuutta voi verrata Marc Chagallin taiteeseen._NEWLINE_Schulz kirjoitti Kanelipuodeista tekem\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n esittelytekstiss\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dT\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kirjassa pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n tuomaan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nvaloon er\xc3\xa4\xc3\xa4n perheen, er\xc3\xa4\xc3\xa4n provinsiaalisen kodin tarina \xe2\x80\x93 mutta ei sen todellisista aineksista, tapahtumista, hahmoista tai kohtaloista k\xc3\xa4sin, vaan etsim\xc3\xa4ll\xc3\xa4 niiden yl\xc3\xa4puolelta sen myyttist\xc3\xa4 sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\xc3\xa4, sen tarinan syvemp\xc3\xa4\xc3\xa4 merkityst\xc3\xa4\xe2\x80\x9d (suom. Tapani K\xc3\xa4rkk\xc3\xa4inen). Myyttej\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 esseess\xc3\xa4\xc3\xa4n Schulz kirjoittaa todellisuuden perimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 ykseydest\xc3\xa4, joka on per\xc3\xa4isin myyttisest\xc3\xa4 Sanasta. Sanojen ja todellisuuden monimuotoisuuden takana on alkuper\xc3\xa4inen ykseys, jota kohti voidaan edet\xc3\xa4 runouden kautta. Myyttiset yhteydet voivat t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in taas yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 sanat toisiinsa ja kaiken takana olevaan Sanaan. Schulzin kertomukset ovat t\xc3\xa4llaista rakennusty\xc3\xb6t\xc3\xa4, joka tapahtuu varsinkin kielikuvien kautta. Kirja-aihe ilment\xc3\xa4\xc3\xa4 Schulzin kertomuksissa alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ykseytt\xc3\xa4 ja totuutta: on yksi aito Kirja, jonka pystyy erottamaan j\xc3\xa4ljitelmist\xc3\xa4 vain lapsuudessa. Kirja on my\xc3\xb6s kehotus alkuper\xc3\xa4isen merkityksen etsimiseen ja todellisuuden sekasorron j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4miseen. Schulz pyrki sanojensa mukaan todellisuuden uudistamiseen \xe2\x80\x9dihmetyksen avulla\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Schulz luo kertomuksissaan oman taruston, joka sijoittuu h\xc3\xa4nen kotikaupunkiinsa. Kertomuksissa on viittauksia juutalaisiin, babylonialaisiin, kreikkalaisiin ja roomalaisiin myytteihin. \xe2\x80\x9dMatka Kuolinilmoituksen sanatorioon\xe2\x80\x9d rinnastuu eri taruissa kuvattuihin matkoihin manalaan. Tarujen sankarit kuvataan kuitenkin arkisina hahmoina, ja kaiken l\xc3\xa4p\xc3\xa4isee lopulta ironia. Schulzin kertomuksissa esiintyv\xc3\xa4t tyhjenemisen ja vet\xc3\xa4ytymisen aihelmat on rinnastettu juutalaisen mystikon Isak Lurijan kabbalistiseen luomisoppiin. Kertomuksissa esiintyv\xc3\xa4t viittaukset kirkkauteen tuntuvat viittaavan kabbalan perusteokseen Zohariin, suomeksi Kirkkauden kirjaan._NEWLINE_Kertomusten keskuspaikkana on J\xc3\xb3zef-nimisen pojan ja h\xc3\xa4nen Jakub-is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 kotitalo. Siit\xc3\xa4 poisp\xc3\xa4in l\xc3\xa4hdett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 todellisuus muuttuu h\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi, v\xc3\xa4ritt\xc3\xb6m\xc3\xa4mm\xc3\xa4ksi ja merkityksilt\xc3\xa4\xc3\xa4n ep\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isemm\xc3\xa4ksi. Kaupunki ja unen maailma muuttuvat usein eksytt\xc3\xa4viksi sokkeloiksi. Retket talosta pois ovat j\xc3\xa4nnitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4, siirtym\xc3\xa4riitin omaisia rajojen ylityksi\xc3\xa4. H\xc3\xa4mment\xc3\xa4viin ja turmeltuneisuutta huokuviin tapahtumiin liittyy my\xc3\xb6s eroottinen pohjavire. Schulz tunsi Sigmund Freudin n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4, mutta h\xc3\xa4nen ajattelunsa on mahdollisesti l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Carl Gustav Jungia. Uni vie ihmiskunnan peruskuvastoon eli arkkityyppisten tarujen maailmaan._NEWLINE_Yksi siirtymist\xc3\xa4 koskee taiteen maailman l\xc3\xb6yt\xc3\xa4mist\xc3\xa4. Luovuus kuuluu Schulzin suuriin teemoihin. Etenkin \xe2\x80\x9dTraktaatti mallinukeista\xe2\x80\x9d -kertomuksissaan Schulz k\xc3\xa4sittelee luovuuden vaarallista kiehtovuutta. Ihmisen luovuuden tulokset ovat lopulta vain olemassa olevien muotojen j\xc3\xa4ljitelmi\xc3\xa4. Samanlaisia ovat mallinuket, vajavaisia heijastuksia esikuvistaan. Schulzilla oli ilmeisesti tietoa 1900-luvun alkupuolen l\xc3\xa4\xc3\xa4ketieteellisist\xc3\xa4 kokeista, kuten elinsiirroista. \xe2\x80\x9dPyrst\xc3\xb6t\xc3\xa4hti\xe2\x80\x9d-kertomuksessa luodaan nykyn\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta katsoen er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen kyborgi._NEWLINE_Schulzin kuvissa on n\xc3\xa4hty vaikutteita kubismista ja ekspressionismista, my\xc3\xb6s ekspressionististen elokuvien lavastekuvista. Schulzin naiskuvissa on sadomasokistinen vivahde. H\xc3\xa4nen kuvaamansa naiset ovat ylivoimaisia, ruumiiltaan t\xc3\xa4ydellisi\xc3\xa4 olentoja. Toinen kuvien keskeinen piirre on groteski, joka ilmenee my\xc3\xb6s h\xc3\xa4nen kertomuksissaan. Schulz on kiinnostunut rujosta, el\xc3\xa4imellisest\xc3\xa4, muotoaan muuttavasta, olemassaolon tilojen rajalla olemisesta. Toisin kuin Franz Kafkalla, Schulzin hahmojen muodonmuutokset vaikuttavat olevan enemm\xc3\xa4nkin kielikuvia mielentilasta tai henkisest\xc3\xa4 kehityksest\xc3\xa4 kuin yht\xc3\xa4kkisi\xc3\xa4 muutoksia. Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen Schulzia on tulkittu my\xc3\xb6s surrealismin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdista.'