b'\n_START_ARTICLE_\nBalthasar Russowin Liivinmaan kronikka\n_START_SECTION_\nKronikan sis\xc3\xa4lt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKronikka kattaa Russowin mukaan noin 400 vuotta, vuodesta 1158 vuoteen 1583. Kronikka alkaa kristinuskon tulosta Liivinmaalle ja kertoo sen j\xc3\xa4lkeen Liivinmaan valloitusta seuranneesta piispan ja Saksalaisen ritarikunnan eripurasta. Vuonna 1500 saksalaiset saivat voiton ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isist\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 merkitsi l\xc3\xa4hes puolen vuosisadan mittaista rauhan ja kukoistuksen aikaa Liivinmaalla. Rauha p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi vuonna 1558, jolloin alkoi 25 vuotta kest\xc3\xa4nyt Liivinmaan sota. Vuonna 1560 ritarikunta k\xc3\xa4rsi tappion ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isille Ernesiss\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 johti ritarikuntavaltion luhistumiseen ja Liivinmaan alueiden p\xc3\xa4\xc3\xa4tymiseen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle, Puolalle, Tanskalle ja Ruotsille. Kronikka p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyy vuonna 1583 solmittuun rauhaan._NEWLINE_Russow yhdistelee teoksessaan luettelomaista ja laajempaa kerrontaa. Laajempaa kerrontaa on etenkin Russowin omakohtaisista kokemuksista kertovissa kohdissa. Kronikan kieli oli yksinkertaista ja sit\xc3\xa4 pystyi lukemaan suhteellisen vaivattomasti. Kronikka oli alun perin kirjoitettu keskialasaksalla, josta yritettiin aikoinaan tehd\xc3\xa4 Baltian yleiskielt\xc3\xa4. Kronikan kirjoitusaikaan se oli kuitenkin jo korvautumassa Baltiassa paremmin ymm\xc3\xa4rretyll\xc3\xa4 yl\xc3\xa4saksalla.\n_START_SECTION_\nTeoksen syntyvaiheet ja vastaanotto\n_START_PARAGRAPH_\nBalthasar Russow toimi Tallinnan Pyh\xc3\xa4n Hengen seurakunnan pappina vuosina 1566\xe2\x80\x931600 ja kirjoitti kronikan tuona aikana. Tallinnan kaupunginraadin p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjoista selvi\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Russow teki kronikkaansa kaupunginraadin tiet\xc3\xa4en. Kaupunginraadilla oli tarve selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Ruotsin puolelle siirtyminen Baltian valtatyhji\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Russowin itsens\xc3\xa4 mukaan h\xc3\xa4n kirjoitti kronikkansa, jotta kristinuskon tulo saksalaisten mukana ei unohtuisi ja tulevatkin polvet tiet\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t, miksi Tallinna asettui Ruotsin puolelle._NEWLINE_Russow pohjasi kronikkansa p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa omiin havaintoihinsa, mutta my\xc3\xb6s muita l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4 oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Russow ei luettele l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta niit\xc3\xa4 on j\xc3\xa4ljitetty vertailemalla k\xc3\xa4ytettyj\xc3\xa4 sanamuotoja, luetteloita, rakenneyht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4 ja Russowin suoraan lainaamia virkkeit\xc3\xa4.  L\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin ainakin Nuorempaa suurmestarikronikkaa ja Vanhempaa Liivinmaan runokronikkaa. Etenkin suurmestarikronikasta on lainattu kohtia sanasta sanaan. Muina l\xc3\xa4htein\xc3\xa4 olivat toimineet my\xc3\xb6s erilaiset historialliset ja maantieteelliset teokset, kuten esimerkiksi Christianus Bomhoowerin Eine Schonne Lystorie ja Matth\xc3\xa4us de Miechowin Sarmatis Monesti. Tiett\xc3\xa4v\xc3\xa4sti Russow k\xc3\xa4ytti my\xc3\xb6s joitakin pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4sikirjoituksina levinneit\xc3\xa4 teoksia ja muita alkuper\xc3\xa4isl\xc3\xa4hteit\xc3\xa4._NEWLINE_Kronikan ensimm\xc3\xa4inen painos ilmestyi Rostockissa August Ferherin kirjapainosta vuonna 1578. Painoksessa oli yhteens\xc3\xa4 422 sivua. Kirja myi varsin hyvin, sill\xc3\xa4 Saksassa oltiin kiinnostuneita Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n sodan tuoreista uutisista ja tapahtuneista kauheuksista. Varsinkin Pohjois-Saksassa saatiin ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 Liivinmaan tapahtumista kirjan avulla. Kirjasta ilmestyikin toinen painos jo samana vuonna. Kuusi vuotta my\xc3\xb6hemmin, vuonna 1584 ilmestyi korjailtu painos, johon Russowin mukaan oli lis\xc3\xa4tty asioita, jotka unohtuivat edellisest\xc3\xa4 painoksesta tai jotka eiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 silloin olleet h\xc3\xa4nen tiedossaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 versio oli 542 sivua pitk\xc3\xa4. Siit\xc3\xa4 oli pyritty my\xc3\xb6s tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n tietokirjamaisempi, sill\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 oli poistettu ensimm\xc3\xa4isen painoksen lopussa olleet Russowin pohdiskelut talonpoikien asemasta._NEWLINE_Russowin kirja sai p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa hyv\xc3\xa4n vastaanoton, mutta h\xc3\xa4nen Baltian ylimyst\xc3\xb6\xc3\xa4 kohtaan suunnattu arvostelunsa poiki my\xc3\xb6s vihamiehi\xc3\xa4. Heist\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4vimm\xc3\xa4t olivat Elert Kruse, Heinrich von Tiesenhausen ja T\xc3\xb6nnis Maydell, jotka kaikki kuuluivat Russowin arvostelemaan ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kruse ja von Tiesenhausen kirjoittivat molemmat vastateoksen Russowin kronikalle, mutta ne julkaistiin vasta vuonna 1816. T\xc3\xb6nnis Maydellilt\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt Russowille osoitettu kirje, jossa h\xc3\xa4n haukkuu Russowia "paksup\xc3\xa4iseksi talonpoikaistolloksi".'