b'\n_START_ARTICLE_\nNastola\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nNastola maisemaa hallitsevat harjut. Entisen kunnan etel\xc3\xa4osan halki kulkee Ensimm\xc3\xa4inen Salpausselk\xc3\xa4, ja pohjoisessa sen alue ulottuu Toiselle Salpaussel\xc3\xa4lle. Ensimm\xc3\xa4inen Salpausselk\xc3\xa4 madaltuu l\xc3\xa4nnest\xc3\xa4 tullessaan Vill\xc3\xa4hteen kohdalla kahdeksi matalahkoksi, asutuksen ja viljelysten peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ksi rinnakkaissel\xc3\xa4nteeksi. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 korkeampi on muodostunut Baltian j\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rven ja matalampi Yoldiameren tasoon. Nastolan kirkonkyl\xc3\xa4n kohdalla sel\xc3\xa4nne kohoaa ja paisuu laajaksi tasalaeksi, joka ulottuu 145 metri\xc3\xa4 merenpinnan yl\xc3\xa4puolelle. Uudenkyl\xc3\xa4n kohdalla harju kapenee jyrkk\xc3\xa4rinteiseksi valliksi ja madaltuu j\xc3\xa4lleen it\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4in kuljettaessa. Salpausselkien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 kulkee useita harjumuodostumia likimain kohtisuoraan niit\xc3\xa4 vastaan. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 huomattavin alkaa Kymij\xc3\xa4rven pohjoispuolelta ja kulkee Heinolan radan suuntaisesti Heinolan puolelle. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 harjujaksolla on Nastolan korkein maastonkohta, 177 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Vahteristonm\xc3\xa4ki._NEWLINE_Nastolan j\xc3\xa4rvialue Salpausselkien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 kuuluu Kymijoen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n. J\xc3\xa4rvialueen keskusj\xc3\xa4rvi on Salaj\xc3\xa4rvi, josta vedet virtaavat Ruuhij\xc3\xa4rveen ja edelleen Sylv\xc3\xb6j\xc3\xa4rveen, josta alkaa Arraj\xc3\xa4rveen purkautuva Arrajoki. Arraj\xc3\xa4rven pohjoisosasta vedet juoksevat Iitin puolelle ja Kymenk\xc3\xa4\xc3\xa4nteen kautta Kymijokeen. Salpaussel\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolelta alkavat joet ja purot virtaavat etel\xc3\xa4\xc3\xa4n kohti Suomenlahtea.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nNastolaan p\xc3\xa4\xc3\xa4see muun muassa Lahti-Kouvola-radalla kulkevalla taajamajunalla. Nastolassa on kolme pys\xc3\xa4hdyspaikkaa, kun Nastolan aseman lis\xc3\xa4ksi Vill\xc3\xa4hteelle ja Uuteenkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n avattiin uudet asemat vuonna 2010. Arkisin radalla kulkee seitsem\xc3\xa4n taajamajunavuoroa sek\xc3\xa4 Lahden ett\xc3\xa4 Kouvolan suuntaan. Junamatka Helsinkiin kest\xc3\xa4\xc3\xa4 Lahden oikoradan avauduttua 66 minuuttia. Nastola sijaitsee valtatie 12:n varrella, joka kulkee leve\xc3\xa4kaistatien\xc3\xa4 Lahdesta Nastolan Uuteenkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Lis\xc3\xa4ksi Nastolaan kulkee s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen bussiliikenne Lahdesta._NEWLINE_Nastolan luoteiskulman kautta kulkevat valtatiet 4 ja 5 Heinolan kautta Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n ja Mikkelin suuntiin sek\xc3\xa4 Lahti\xe2\x80\x93Heinola-rata, jolla on ainoastaan tavarajunaliikennett\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPolitiikka\n_START_PARAGRAPH_\nNastolan viimeisen\xc3\xa4 kunnanjohtajana toimi Pauli Syyrakki. Kunnanhallituksen puheenjohtaja oli Reijo Savurinne (sd.) ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimi Reijo Oksanen (kok.).  _NEWLINE_Kunnanvaltuuston suurin puolue oli Sosiaalidemokraatit 13 valtuustopaikallaan. Muut valtuustopaikat jakautuivat seuraavasti:_NEWLINE_Kokoomus 11, Keskusta 10, Vasemmistoliitto 2, Kristillisdemokraatit 4 ja Perussuomalaiset 3.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nRuuhij\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty esihistoriallinen hautapaikka, josta tavatut esineet on ajoitettu vuoden 1200 tienoille. Immil\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty 1000-luvulta per\xc3\xa4isin oleva rahak\xc3\xa4tk\xc3\xb6, jossa oli englantilaisia, saksalaisia ja skandinaavisia rahoja. Nimiyht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksist\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tellen Nastola on saanut pysyvi\xc3\xa4 asukkaita Vanajan seudulta Syd\xc3\xa4n-H\xc3\xa4meest\xc3\xa4, mutta heit\xc3\xa4 on tullut my\xc3\xb6s Hollolasta ja Asikkalasta._NEWLINE_Vuonna 1478 Nastola oli osa Uudenkyl\xc3\xa4n laajaa hallintopit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4, mutta seuraavalla vuosisadalla se kuului Asikkalan hallintopit\xc3\xa4j\xc3\xa4n Ruuhij\xc3\xa4rven ja Uraj\xc3\xa4rven nelj\xc3\xa4nneksiin; j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4iseen kuuluivat Vanajan ja Pyh\xc3\xa4ntaan kyl\xc3\xa4t. Vuonna 1571 Nastolassa oli 81 taloa. Suurina n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuosina 1696\xe2\x80\x931697 Nastolassa kuoli 438 asukasta._NEWLINE_Nastola muodostettiin Hollolan kappeliseurakunnaksi vuonna 1555 ja siit\xc3\xa4 tuli itsen\xc3\xa4inen seurakunta vuonna 1860. Nastolan kirkko on rakennettu Matti \xc3\x85kergrenin johdolla vuosina 1802\xe2\x80\x931804 ja se uusittiin arkkitehti Alfred Cav\xc3\xa9nin piirustusten mukaan vuonna 1891. Sen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4, Nastolan ensimm\xc3\xa4inen, vuonna 1660 rakennettu ja tulipalossa tuhoutunut kirkko sijaitsi hautausmaan sankarihauta-alueen kohdalla. Kellotapuli siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1803. _NEWLINE_Nastola on ollut tunnettu monista kartanoistaan. Kuuluisin niist\xc3\xa4 on Seestan kartano, joka kuului 1600-luvulla muun muassa von Essenin suvulle. Avioliiton kautta sen omistajaksi tuli vuonna 1782 eversti G\xc3\xb6ran Magnus Sprengtporten. H\xc3\xa4nen jouduttuaan l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n maanpakoon kartano myytiin huutokaupalla vuonna 1791, jolloin sen osti kenraali Carl Gustaf Ehrnrooth. Siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien kartanon on omistanut Ehrnroothin suku, ja kartanossa syntyneit\xc3\xa4 suvun j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 ovat olleet muiden muassa ministerivaltiosihteeri Johan Casimir Ehrnrooth, kirjailija ja naisasianainen Adelaide Ehrnrooth ja poliitikko Georg C. Ehrnrooth. Arrajoen kartanon omisti 1700-luvun lopulla G\xc3\xb6ran Magnus Sprengtportenin lanko, kapteeni Lars Reinhold Glansenstierna, joka osallistui Anjalan liiton vallankumouksellisiin hankkeisiin ja joutui Sprengtportenin tavoin pakenemaan maasta. My\xc3\xb6hemmin Arrajoen kartano on kuulunut muun muassa Wreden suvulle. _NEWLINE_Kansalaissodan aikana huhtikuussa 1918 Loviisasta pohjoiseen edennyt saksalainen osasto Brandenstein katkaisi Pietarin radan Uudenkyl\xc3\xa4n kohdalla. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 seuranneissa ankarissa taisteluissa saksalaisten t\xc3\xa4ytyi joksikin aikaa luopua asemistaan punaisten pyrkiess\xc3\xa4 vahvoin voimin murtautumaan it\xc3\xa4\xc3\xa4 kohti. Saksalaisia kaatui 19 ja haavoittui 140, ja kaatuneiden saksalaisten muistomerkki on Uudenkyl\xc3\xa4n rautatieasemalla._NEWLINE_Pajulahden urheiluopisto syntyi Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4en Urheiluliiton naisten aloitteesta, kun liiton kes\xc3\xa4kursseja varten ostettiin vuonna 1929 Pajulahden huvila. V\xc3\xa4hitellen Pajulahdessa alettiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 urheiluleirej\xc3\xa4 my\xc3\xb6s miehille, etenkin vuodesta 1937 l\xc3\xa4htien, jolloin valmistui voimisteluhalli sis\xc3\xa4harjoituksia varten. Uusi opistorakennus valmistui vuonna 1949. _NEWLINE_Nastolassa sijaitsi jatkosodan aikana suuri neuvostoliittolaisia sotavankeja varten varattu vankileiri (Sotavankien j\xc3\xa4rjestelyleiri 1). Leirin paikalla on vuonna 1987 paljastettu muistomerkki._NEWLINE_Tarmokkaan teollistamispolitiikkansa ansiosta Nastolasta muodostui sotien j\xc3\xa4lkeen huomattava teollisuuspaikkakunta. Kuvaavaa oli, ett\xc3\xa4 vuosien 1960 ja 1970 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 teollisuuden ty\xc3\xb6paikkojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi Nastolassa liki 2\xc2\xa0000:lla. Suurin osa teollisuuslaitoksista sijoittui Nastolan kirkonkyl\xc3\xa4n ja Vill\xc3\xa4hteen v\xc3\xa4lille valtatie 12:n ja rautatien varteen. Vill\xc3\xa4hteell\xc3\xa4 toimi vuodesta 1945 l\xc3\xa4htien Lahden Autokori Oy, joka valmisti alkuaikoinaan linja-, kirjasto- ja myym\xc3\xa4l\xc3\xa4autojen koreja sek\xc3\xa4 kuorma-autojen ohjaamoja, mutta keskittyi 1970-luvulta l\xc3\xa4htien linja-autoihin. Lahden Autokorin Vill\xc3\xa4hteen tehdas suljettiin vuonna 2013. Suuria ty\xc3\xb6nantajia ovat olleet muiden muassa Upo Oy:n muovituotetehdas, vaatevalmistaja Luhta, Kuivamaito Oy ja monet huonekalutehtaat._NEWLINE_Nastolan Uudenkyl\xc3\xa4n ja Orimattilan Kuivannon alueilla sijainneella puolustusvoimien Asevarikko 2:lla sattui 14. elokuuta 1965 r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysonnettomuus, jossa sai surmansa nelj\xc3\xa4 ja loukkaantui 69 ihmist\xc3\xa4. R\xc3\xa4j\xc3\xa4hdys tuhosi ja vaurioitti rakennuksia ja kaatoi mets\xc3\xa4\xc3\xa4 laajalla alueella.\n_START_SECTION_\nKuntaliitos\n_START_PARAGRAPH_\nNastolan kunnanvaltuusto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti kokouksessaan 26. tammikuuta 2015 \xc3\xa4\xc3\xa4nin 22-21 kuntaliitoksesta Lahden kanssa. Yhdistyminen tapahtui virallisesti vuoden 2016 alussa.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nNastolan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla _NEWLINE_suolalahna, munajuusto, sekarieska, alatoopi, rosolli, uunipaisti, uuniperunat, uunipuuro ja veskunasoppa eli luumukiisseli.'