b'\n_START_ARTICLE_\nHertta Kuusinen\n_START_SECTION_\nLapsuus ja nuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nHertta Kuusinen syntyi Luhangassa vuonna 1904. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli poliitikko Otto Wille Kuusinen, \xc3\xa4iti Saima (o.s. Dahlstr\xc3\xb6m) oli luhankalaisen kartanon tyt\xc3\xa4r. Perheen esikoinen Aino Elina oli kuollut, mink\xc3\xa4 vuoksi Hertallekin annettiin toiseksi nimeksi Elina._NEWLINE_Sis\xc3\xa4llissodan aikana 14-vuotiaana Hertta Kuusisesta tuli sosialisti. Otto Wille Kuusinen l\xc3\xa4hti Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle vuonna 1918 hoitamaan kansanvaltuuskunnan asioita, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen Saima j\xc3\xa4i yksin hoitamaan Herttaa ja perheen nelj\xc3\xa4\xc3\xa4 muuta lasta. Hertta Kuusinen opiskeli Helsingin uudessa yhteiskoulussa vuosina 1915\xe2\x80\x931918, Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n Suomalaisessa Yhteiskoulussa 1918\xe2\x80\x931922 ja uudestaan Helsingin uudessa yhteiskoulussa 1920\xe2\x80\x931922, yhteens\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4n luokkaa.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4 Neuvostoliitossa\n_START_PARAGRAPH_\nKuusinen muutti 1922 Neuvosto-Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle. H\xc3\xa4n ryhtyi vakaumukselliseksi kommunistiksi ja otti kotikielekseen ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n. H\xc3\xa4n liittyi SKP:hen 1930-luvun alussa._NEWLINE_Kuusinen asui Moskovan Lux-hotellissa yhdess\xc3\xa4 muiden ulkomailta Neuvostoliittoon saapuneiden kanssa. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi kirjastoalan kursseja, suoritti kirjastonhoitajan tutkinnon ja ty\xc3\xb6skenteli kirjastoissa 1922\xe2\x80\x931934. H\xc3\xa4n opiskeli Lenin-koulussa vuosina 1930\xe2\x80\x931932 ja opetti siell\xc3\xa4 1933\xe2\x80\x931934. Kuusinen ty\xc3\xb6skenteli Kominternin kansainv\xc3\xa4liselle osastolle 1926\xe2\x80\x931934 ja oli Saksassa fasismin vastaisessa toiminnassa 1932\xe2\x80\x931933. Lenin-koulussa h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti nime\xc3\xa4 Greta Kraft ja Kominternin kansainv\xc3\xa4lisen osaston pohjoismaisissa teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 nime\xc3\xa4 Iris Pettersson.\n_START_SECTION_\nMaanalainen el\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja vankeus Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nHertta Kuusinen tuli salaa Suomeen Iris Petterssonin nimell\xc3\xa4 kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1934. H\xc3\xa4n ehti olla maassa vain pari viikkoa, kun h\xc3\xa4n j\xc3\xa4i kiinni. Lokakuussa 1934 Turun hovioikeus tuomitsi Kuusisen nelj\xc3\xa4ksi kuukaudeksi vankeuteen viranomaisten erehdytt\xc3\xa4misest\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4ksi vuodeksi ja kahdeksaksi kuukaudeksi kuritushuoneeseen valtiopetoksen valmistelusta. Tuomio her\xc3\xa4tti huomiota ulkomaillakin: se oli ankara ja lainvastaisesta toiminnasta oli vain ep\xc3\xa4ilyj\xc3\xa4, ei n\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4. Kuusinen oli vankilassa Turussa ja H\xc3\xa4meenlinnassa ja vapautui kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1939. Vankilassa h\xc3\xa4n kirjoitti kirjeit\xc3\xa4, muistelmia, proosaa ja runoja, luki ja maalasi sek\xc3\xa4 opetteli uusia kieli\xc3\xa4. Kuusinen osasi jo ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n ruotsia, saksaa ja ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 ja oppi nyt englantia, espanjaa ja ranskaa._NEWLINE_Vapauduttuaan Kuusinen tapasi Yrj\xc3\xb6 Leinon, joka oli my\xc3\xb6s kommunisti. He rakastuivat ja piileskeliv\xc3\xa4t talvisodan aikana yhdess\xc3\xa4, jotta eiv\xc3\xa4t joutuisi uudelleen pid\xc3\xa4tetyiksi. Sodan j\xc3\xa4lkeen Kuusinen oli yhteydess\xc3\xa4 is\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4, SKP:n toimintaa elvytettiin ja Vapaa Sana -lehti perustettiin._NEWLINE_Valpo pid\xc3\xa4tti Leinon joulukuussa 1940 ja h\xc3\xa4net vangittiin. Kuusinen vangittiin 18. kes\xc3\xa4kuuta 1941 juuri ennen Saksan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 Neuvostoliittoon. Syksyll\xc3\xa4 1941 Leino siirrettiin Riihim\xc3\xa4elle sotilaskoulutukseen. H\xc3\xa4net oli tarkoitus l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 rintamalle \xe2\x80\x93 mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n kuolemaan siell\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 mutta Riihim\xc3\xa4en asemalla h\xc3\xa4n pakeni junasta. Leino piileskeli jatkosodan ajan Helsingiss\xc3\xa4. Kuusinen oli turvas\xc3\xa4il\xc3\xb6ss\xc3\xa4 H\xc3\xa4meenlinnassa kes\xc3\xa4kuusta 1941 syyskuuhun 1944.\n_START_SECTION_\nValtakunnanpolitiikkaan\n_START_PARAGRAPH_\nSodan j\xc3\xa4lkeen kommunistien toiminta sallittiin Suomessa. Kuusinen oli Suomen johtavia kommunisteja. Leino ja h\xc3\xa4n olivat puolueen luonnolliset johtajat: Leinosta tuli ministeri vuonna 1945, ja kun h\xc3\xa4n erosi vuonna 1948, Kuusisesta tuli salkuton ministeri. He olivat naimisissa 1945\xe2\x80\x931950, jona aikana Hertan sukunimi oli Kuusinen-Leino. Kuusisesta muodostui kommunismin ja kansandemokratian symboli sek\xc3\xa4 kannattajille ett\xc3\xa4 vastustajille. Sotien j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kiersi maata ja oli liikkeen merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 puhujia ja esiintyji\xc3\xa4._NEWLINE_Kuusisesta tuli vuonna 1944 SKP:n keskuskomitean j\xc3\xa4sen. Vapaa Sana -lehti perustettiin sodan j\xc3\xa4lkeen uudestaan, ja h\xc3\xa4n oli sen poliittinen toimittaja vuosina 1944\xe2\x80\x931946. H\xc3\xa4n kirjoitti lehtiin my\xc3\xb6s pakinoita nimimerkill\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dTavallinen ihminen\xe2\x80\x9d. Kuusinen tuli laajalle yleis\xc3\xb6lle tunnetuksi vuosien 1945\xe2\x80\x931949 radio-ohjelmasta Pienoisparlamentti, jossa puolueiden edustajat v\xc3\xa4itteliv\xc3\xa4t ajankohtaisista asioista. Viiden muun puoleen edustajat ohjelmassa olivat kaikki miehi\xc3\xa4. Kuusinen sai ohjelman tiimoilta paljon niin ihailija- kuin vihapostiakin. Poliittisen uransa alkuvaiheessa Kuusista tuki Neuvostoliiton ulkomaantiedustelun Helsingin-p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 Jelisei Sinitsyn, jonka Kuusinen tapasi joka p\xc3\xa4iv\xc3\xa4. Kuusisen merkitt\xc3\xa4vin poliittinen esikuva oli h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Otto Wille Kuusinen, joka vaikutti SKP:n toimintaan erityisesti tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 kautta. Otto Wille Kuusinen antoi Hertta Kuusiselle ohjeita kasvotusten, kirjeitse ja puhelimitse.\n_START_SECTION_\nPoliittinen ura\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4isiss\xc3\xa4 sodanj\xc3\xa4lkeisiss\xc3\xa4 eduskuntavaaleissa vuonna 1945 Kuusinen valittiin SKDL:n listalta kansanedustajaksi. H\xc3\xa4n oli sivistysvaliokunnan puheenjohtaja 1945\xe2\x80\x931946 ja samalla ensimm\xc3\xa4inen nainen eduskunnan valiokunnan puheenjohtajana. Kuusinen toimi vuonna 1948 Suomen toisena naisministerin\xc3\xa4 Miina Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen. Kuusinen hoiti Pekkalan hallituksessa kahta teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4: 26. toukokuuta \xe2\x80\x93 4. kes\xc3\xa4kuuta h\xc3\xa4n oli salkuton ministeri ja 4. kes\xc3\xa4kuuta \xe2\x80\x93 29. hein\xc3\xa4kuuta ministeri valtioneuvoston kansliassa._NEWLINE_Kuusinen oli SKDL:n eduskuntaryhm\xc3\xa4n puheenjohtaja 1945\xe2\x80\x931966. H\xc3\xa4n oli 1950- ja 1960-luvuilla eduskuntaryhm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vahva johtaja, jolla oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 vaikutus sosiaali- ja sivistysuudistusten ajamisessa. H\xc3\xa4n oli mukana viem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4pi lapsilis\xc3\xa4uudistusta, samapalkkaisuutta, ty\xc3\xb6viikon lyhent\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ja \xc3\xa4itiyslomaa._NEWLINE_Kuusinen sai vuoden 1948 eduskuntavaaleissa 58\xc2\xa0770 \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4. Luku ei ole vertailukelpoinen my\xc3\xb6hempiin \xc3\xa4\xc3\xa4nim\xc3\xa4\xc3\xa4riin, sill\xc3\xa4 vaalij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 muuttui vuonna 1970. Luku oli suurin eduskuntavaaliehdokkaan saama \xc3\xa4\xc3\xa4nim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vuoden 2007 eduskuntavaaleihin asti, jolloin Sauli Niinist\xc3\xb6 sai 60\xc2\xa0563 \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4. Kuusinen on yh\xc3\xa4 kautta aikojen toiseksi eniten \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4 saanut eduskuntavaaliehdokas (ks. luettelo eduskuntavaalien \xc3\xa4\xc3\xa4niharavista). H\xc3\xa4n oli presidentin valitsijamies vuosien 1950, 1956, 1962 ja 1968 vaaleissa. Kuusinen oli Helsingin kaupunginvaltuuston j\xc3\xa4sen 1947\xe2\x80\x931950, 1954\xe2\x80\x931957 ja 1960\xe2\x80\x931964._NEWLINE_Vuosina 1952\xe2\x80\x931958 Kuusinen toimi SKDL:n p\xc3\xa4\xc3\xa4sihteerin\xc3\xa4 ja 1958\xe2\x80\x931969 varapuheenjohtajana. H\xc3\xa4n oli Parlamenttienv\xc3\xa4lisen liiton Suomen ryhm\xc3\xa4n johtokunnan varapuheenjohtaja. Kuusinen kuului Suomi\xe2\x80\x93Neuvostoliitto-Seuran keskusjohtokuntaan vuosina 1944\xe2\x80\x931974. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli vuonna 1944 Suomen Naisten Demokraattisen Liiton liittotoimikunnan j\xc3\xa4sen ja vuosina 1969\xe2\x80\x931974 h\xc3\xa4n toimi Naisten kansainv\xc3\xa4lisen demokraattisen liiton puheenjohtajana. Puheenjohtajana Kuusinen ajoi etenkin kehitysmaiden naisten asemaa. Teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 hoitaessaan h\xc3\xa4n asui useaan otteeseen It\xc3\xa4-Berliiniss\xc3\xa4._NEWLINE_SKP:ss\xc3\xa4 oli 1960-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolta l\xc3\xa4htien erimielisyyksi\xc3\xa4, jotka k\xc3\xa4rjistyiv\xc3\xa4t vuonna 1968, kun puolueen poliittinen toimikunta paheksui T\xc5\xa1ekkoslovakian miehityst\xc3\xa4. Puolueessa oli n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6, joka tuki miehityst\xc3\xa4 ja puolueen edustajakokouksessa 1969 puolue hajautui kahtia. Toisin kuin suurin osa muista vanhoista tovereistaan, Kuusinen asettui enemmist\xc3\xb6n kannalle. Aarne Saarinen piti henkil\xc3\xb6kohtaisena voittonaan, ett\xc3\xa4 Kuusinen jatkoi puolueen poliittisessa toimikunnassa.\n_START_SECTION_\nViimeiset vuodet\n_START_PARAGRAPH_\nKuusinen jatkoi ty\xc3\xb6ntekoa el\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 loppuun saakka. H\xc3\xa4n oli kansanedustaja vuoteen 1972 asti, jolloin h\xc3\xa4net nimitettiin SKP:n kunniapuheenjohtajaksi. Kuusinen matkusti vuonna 1974 Moskovaan saamaan hoitoa pitk\xc3\xa4lle edenneeseen sairauteensa. H\xc3\xa4n kuoli siell\xc3\xa4 18. maaliskuuta 1974, ja h\xc3\xa4net haudattiin Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin. Tuhka siroteltiin uurnalehdon taakse niin, ett\xc3\xa4 Kuusinen ei toiveensa mukaisesti saanut tunnistettavaa hautapaikkaa.\n_START_SECTION_\nYksityisel\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4hes kaikki Kuusisen suomalaissyntyiset Moskovan-ajan tuttavat kuolivat Stalinin vainoissa, mukaan lukien h\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4, veljen vaimo, sisaren ensimm\xc3\xa4inen ja toinen mies sek\xc3\xa4 eno. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei kuitenkaan horjuttanut Kuusisen lujaa uskoa Neuvostoliittoon ja kommunismiin._NEWLINE_Kuusinen oli vuosina 1923\xe2\x80\x931933 aviossa Tuure Leh\xc3\xa9nin kanssa. Avioliitto p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi eroon. Avioliitosta syntyi yksi lapsi, poika Yrj\xc3\xb6 (Juri, Juraj, Jurkka), vuonna 1924. Yrj\xc3\xb6 kuoli keuhkokuumeeseen sodan aikana vuonna 1942. Kuusisen omaiset eiv\xc3\xa4t hennoneet kertoa t\xc3\xa4lle, ett\xc3\xa4 poika oli kuollut, joten Kuusinen sai tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 asiasta vasta kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1945._NEWLINE_Kuusinen ja Yrj\xc3\xb6 Leino olivat naimisissa 1945\xe2\x80\x931950. Leino on sanonut k\xc3\xa4rsineens\xc3\xa4 aatteellisen romahduksen. Kuusisella oli vaikeuksia miehens\xc3\xa4 ja puolueensa ristiriidan kanssa, ja tultuaan ministeriksi 1948 h\xc3\xa4n muutti pois heid\xc3\xa4n yhteisest\xc3\xa4 kodistaan._NEWLINE_Kuusisesta ja Olavi Paavolaisesta tuli el\xc3\xa4m\xc3\xa4nkumppanit vuonna 1952. Suhde ei ollut julkinen. Kuusinen olisi halunnut naimisiin, mutta koska SKP:n sis\xc3\xa4piiri ei pit\xc3\xa4nyt sit\xc3\xa4 sopivana, liittoa ei koskaan virallistettu. Kuusinen ja Paavolainen asuivat yhdess\xc3\xa4 Paavolaisen kuolemaan vuoteen 1964 asti._NEWLINE_Kuusisella oli vankilavuosista l\xc3\xa4htien ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xa4heisten naisten sis\xc3\xa4piiri, josta h\xc3\xa4n suunnitteli muistelmien kirjoittamista. Sis\xc3\xa4piiriin kuuluivat Kuusisen \xc3\xa4iti Saima Kuusinen, aatetoverit Martta Koskinen, Aili M\xc3\xa4kinen, Kaisu-Mirjami Rydberg ja Hella Wuolijoki sek\xc3\xa4 muusikko Lilly Kajanus-Blenner.\n_START_SECTION_\nKuusinen fiktiossa\n_START_PARAGRAPH_\nHeidi K\xc3\xb6ng\xc3\xa4s on kirjoittanut Hertta Kuusisesta romaanin Hertta (Otava, 2015) ja ohjannut ja k\xc3\xa4sikirjoittanut samaa aihepiiri\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4n television\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4n Punainen kolmio.'