b'\n_START_ARTICLE_\nSibelius-monumentti\n_START_SECTION_\nSyntytausta\n_START_PARAGRAPH_\nJoulukuussa 1957 perustettu Sibelius-seura julkisti vuonna 1961 valtakunnallisen kilpailun Sibelius-monumentin suunnittelemiseksi. Tavoitteena oli et\xc3\xa4 ty\xc3\xb6 olisi voitu paljastaa Sibeliuksen syntym\xc3\xa4n satavuotisjuhlavuoden kuluessa vuonna 1965. Patsas valmistui kuitenkin vasta vuonna 1967. Suurin osa hankkeen rahoituksesta saatiin seuran j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4n laajan kansalaisker\xc3\xa4yksen avulla, mutta my\xc3\xb6s valtion tuki oli merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4._NEWLINE_Toivo Jaatinen voitti S\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4mestari-luonnoksellaan monumenttikilpailun. Tuota teosta ei kuitenkaan toteutettu, sill\xc3\xa4 kaksi kuukautta my\xc3\xb6hemmin palkintolautakunnan puheenjohtaja professori L. A. Puntila soitti j\xc3\xa4lleen Jaatiselle ja kertoi, ettei h\xc3\xa4nen voittajaty\xc3\xb6t\xc3\xa4\xc3\xa4n toteuteta. Kes\xc3\xa4n 1961 veistoskilpailuun oli osallistunut kaikkiaan 50 kipsiluonnosta. Viiden palkitun teoksen kesken j\xc3\xa4rjestettiin jatkokehittelykierros, jossa p\xc3\xa4\xc3\xa4dyttiin Eila Hiltusen Credo-ehdotuksen jatkokehitelm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kilpailun jatkokierroksen voitti Eila Hiltunen ehdotuksellaan Passio Musicae.\n_START_SECTION_\nVastaanotto\n_START_PARAGRAPH_\nKilpailun saama julkisuus oli valtava aikana, jolloin abstraktia ja esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 taidetta oli tapana asetella vastakkain. Kohun seurauksena Hiltunen lis\xc3\xa4si teokseen Sibeliuksen kasvoreliefin, joka sijaitsee varsinaisen monumentin vieress\xc3\xa4 kallion p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. 7. syyskuuta 1967, jolloin monumentti paljastettiin, Ilta-Sanomat kirjoitti otsikolla "Kallis, kiistelty Sibelius-monumentti": "T\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n paljastetaan Sibeliuspuistossa kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Eila Hiltusen luomus, jota t\xc3\xa4n\xc3\xa4\xc3\xa4n kutsutaan monumentiksi \xe2\x80\x93 muutama vuosi sitten sit\xc3\xa4 pidettiin peltih\xc3\xa4kkyr\xc3\xa4n\xc3\xa4 tai ep\xc3\xa4muodostuneena urkupillist\xc3\xb6n\xc3\xa4." Lehti tunnusti teoksen upeuden ja ennusti, ett\xc3\xa4 monumentista tulisi "ainutlaatuinen matkailun\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyys, jonka arvon ainakin Helsingin kaupunki voi viel\xc3\xa4 laskea rahassa"._NEWLINE_Eila Hiltunen kertoi itse my\xc3\xb6hemmin, ett\xc3\xa4 monumentin ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 py\xc3\xb6rinyt kohu oli h\xc3\xa4nelle henkisesti eritt\xc3\xa4in raskas kokemus. Hiltusen luonnos julistettiin monelta taholta huijaukseksi, kansalliseksi skandaaliksi sek\xc3\xa4 Sibeliuksen ja is\xc3\xa4nmaan h\xc3\xa4p\xc3\xa4isyksi. Hiltusen kotiin tulvi haukkumakirjeit\xc3\xa4 ja -kortteja, joita olivat kirjoittaneet monet arvovaltaisetkin henkil\xc3\xb6t. Lis\xc3\xa4ksi teoksen nelj\xc3\xa4 vuotta kest\xc3\xa4nyt hitsaaminen hatarassa, talvisin pakkaselle menev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 parakissa oli taiteilijalle ankara fyysinen koettelemus. Hitsauskaasujen hengitt\xc3\xa4minen aiheutti h\xc3\xa4nelle kroonisen keuhkoputkentulehduksen. Taiteilijalle luvatun palkkion maksamisessakin oli ongelmia. Veistoskilpailun j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4nyt Sibelius-seura sijoitti kansalaisker\xc3\xa4yksen tuoton osakkeisiin, joiden arvo romahti. Hiltusen palkkiota leikattiin sill\xc3\xa4 tekosyyll\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 teos oli "ep\xc3\xa4popul\xc3\xa4\xc3\xa4ri". Monumentin paljastustilaisuudessa presidentti Urho Kekkonen ja muut kutsuvieraat sek\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 television v\xc3\xa4lityksell\xc3\xa4 seuranneet katsojat n\xc3\xa4kiv\xc3\xa4t avoimesti itkev\xc3\xa4n taiteilijan._NEWLINE_Vuonna 1979 Hiltunen kirjoitti: \xe2\x80\x9dTeokseen liittyv\xc3\xa4t luomisen tuskat, vastustus, vaikeat ty\xc3\xb6olosuhteet ja nuiva vastaanotto ovat j\xc3\xa4tt\xc3\xa4neet niin kipe\xc3\xa4n kohdan mieleeni, ett\xc3\xa4 mik\xc3\xa4\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeenp\xc3\xa4in tuleva ylistys, ulkomailta tuleva palkinto tai kunnianosoitus tai valtionp\xc3\xa4\xc3\xa4miesten huomio \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93 ei ole pystynyt pyyhkim\xc3\xa4\xc3\xa4n mielest\xc3\xa4ni n\xc3\xa4it\xc3\xa4 ik\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kokemuksia.\xe2\x80\x9d Kun Hiltunen vuonna 2000 vastaanotti h\xc3\xa4nelle my\xc3\xb6nnetyn taiteen Suomi-palkinnon, h\xc3\xa4n totesi Helsingin Sanomien haastattelussa j\xc3\xa4\xc3\xa4neens\xc3\xa4 kotimaassa paitsioon, vaikka h\xc3\xa4n oli saanut runsaasti tunnustusta ulkomailta: \xe2\x80\x9dSuomalaisessa miesvaltaisessa ammattikunnassani oli vaikeata kohdata nuori nainen, josta oli tullut maailmankuulu.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Sibelius-monumentti on nykyisin yksi Helsingin suosituimmista n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksist\xc3\xa4. Sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4y katsomassa vuosittain noin puoli miljoonaa k\xc3\xa4vij\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVersiot\n_START_PARAGRAPH_\nHiltunen teki teoksesta useita tutkielmia ennen lopullisen teoksen valmistumista. Vuonna 1967 valmistuivat miniatyyri Sibelius-monumentista Unescon p\xc3\xa4\xc3\xa4majan luo Pariisin ja yksityiskohta Sibelius-monumentista Montrealin kaupungille. My\xc3\xb6hemmin, vuonna 1983, Sibelius-monumentista pystytettiin luonnos YK:n p\xc3\xa4\xc3\xa4majan edustalle New Yorkiin. Vuoden 1967 Montrealin maailmann\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4 esill\xc3\xa4 ollut Sibelius-monumentin pienoismalli on kadonnut._NEWLINE_Ateneumin taidemuseo hankki vuonna 2004 Hiltusen kilpailuehdotuksen  Passio Musicaen vuodelta 1961. Hopeoidusta ter\xc3\xa4ksest\xc3\xa4 tehdyn pienoismallin korkeus on 61,5\xc2\xa0cm, ja se on teoksen luonnos suhteessa 1:15.\n_START_SECTION_\nVeistos muussa kulttuurissa\n_START_PARAGRAPH_\nMonumentti esiintyi Marvelin Ihmeneloset-sarjakuvassa vuonna 1968 Negatiivisella Vy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4 (Fantastic Four Annual nro 6).'