b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xa4nsi-Saksa\n_START_SECTION_\nToisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nToisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen natsi-Saksa jaettiin liittoutuneiden kesken nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n miehitysvy\xc3\xb6hykkeeseen Yhdysvaltain, Ison-Britannian, Ranskan ja Neuvostoliiton kesken. Sodan j\xc3\xa4lkeen maa oli raunioina, miljoonat olivat menett\xc3\xa4neet henkens\xc3\xa4 ja maassa oli miljoonia kodittomia pakolaisia. Saksassa tuota sodan j\xc3\xa4lkihetke\xc3\xa4 nimitet\xc3\xa4\xc3\xa4n nollahetkeksi (saks. Stunde Null)._NEWLINE_Liittoutuneiden v\xc3\xa4lien kiristyminen johti kuitenkin kylm\xc3\xa4n sotaan ja rautaesirippu jakoi Saksan alueen kahtia. Alkuper\xc3\xa4isen\xc3\xa4 suunnitelmana oli Saksan pit\xc3\xa4minen yhten\xc3\xa4 valtiona, mutta vastakkainasettelun vuoksi kolmesta l\xc3\xa4nsiliittoutuneiden vy\xc3\xb6hykkeest\xc3\xa4 tuli Saksan liittotasavalta (Bundesrepublik Deutschland, BRD tai ISO-Standard DEU) ja Neuvostoliiton vy\xc3\xb6hykkeest\xc3\xa4 Saksan demokraattinen tasavalta (Deutsche Demokratische Republik, DDR). Saksojen vastakkainasettelu ja jako oli kylm\xc3\xa4n sodan merkitt\xc3\xa4vin ilmenemismuoto. Entinen Saksan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki, Berliini, j\xc3\xa4i kokonaan DDR:n ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6im\xc3\xa4ksi ja se jaettiin kaupungin miehitysvy\xc3\xb6hykkeiden perusteella L\xc3\xa4nsi- ja It\xc3\xa4-Berliiniin._NEWLINE_Saksan liittotasavalta julistettiin perustetuksi 23. toukokuuta 1949 uuden perustuslain (Grundgesetz) my\xc3\xb6t\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkinaan Bonn. Saksan liittotasavallasta tuli parlamentaarinen demokratia. Siihen kuuluivat sodan j\xc3\xa4lkeiset Yhdysvaltain, Ison-Britannian ja Ranskan miehitysalueet, ja de jure my\xc3\xb6s muut Weimarin tasavallan osat. Elokuun vaalien j\xc3\xa4lkeen muodostettiin 20. syyskuuta 1949 ensimm\xc3\xa4inen hallitus, jota johti liittokansleri Konrad Adenauer. Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 maa sai itsehallinnon tietyiss\xc3\xa4 kysymyksiss\xc3\xa4. Huhtikuussa 1951 Saksa liittyi Ranskan, Italian ja Benelux-maiden kanssa Euroopan hiili- ja ter\xc3\xa4syhteis\xc3\xb6\xc3\xb6n._NEWLINE_Korean sodan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Saksan tuotteiden kysynt\xc3\xa4 kasvoi. 1950-luvun lopulta l\xc3\xa4htien Saksa oli j\xc3\xa4lleen yksi maailman vahvimmista teollisuusmaista. 1950-luvun lopulla ja 1960-luvulla oma ty\xc3\xb6voima k\xc3\xa4vi niukaksi ja maahan tuli ns. vierasty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 (Gastarbeiter) l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Turkista ja Kreikasta.\n_START_SECTION_\nNato-j\xc3\xa4senyys\n_START_PARAGRAPH_\nKorean sodan vuoksi Yhdysvallat vaati maata rakentamaan puolustuksen puolustautuakseen Neuvostoliiton uhalta. L\xc3\xa4hinaapurit olivat ep\xc3\xa4luuloisia Saksan historiallisen aggressiivisuuden vuoksi ja hiili- ja ter\xc3\xa4syhteis\xc3\xb6n maat suunnittelivat muodostavansa Euroopan puolustusyhteis\xc3\xb6n (EDC) Ranskan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin Ren\xc3\xa9 Plevenin ehdotuksesta. Saksan asevoimat olisivat olleet EDC:n alaisuudessa, mutta muut maat olisivat hallinneet omaa armeijaansa. EDC:st\xc3\xa4 solmittiin sopimus toukokuussa 1952, mutta se kaatui Ranskan gaullistien vastustukseen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in Brysselin sopimuksen (1948) pohjalta muodostettiin L\xc3\xa4nsi-Euroopan unioni (WEU) ja Saksa sek\xc3\xa4 Italia saivat liitty\xc3\xa4 siihen. WEU:lla olisi oikeus rajoittaa j\xc3\xa4senmaidensa asevoimien kokoa, mutta n\xc3\xa4ill\xc3\xa4 sopimuksen kohdilla ei kuitenkaan ole ollut k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Liittotasavalta liittyi Natoon 9. toukokuuta 1955. L\xc3\xa4nsiliittoutuneiden joukot asetettiin Naton alaisuuteen, lukuun ottamatta Ranskan joukkoja, ja maa vet\xc3\xa4ytyi Naton komentorakenteesta 1966. Saksan uudelleenaseistautumisen vuoksi it\xc3\xa4blokissa solmittiin Varsovan liitto._NEWLINE_Lontoon ja Pariisin sopimusten my\xc3\xb6t\xc3\xa4 maasta tuli \xe2\x80\x9dt\xc3\xa4ysin suvereeni\xe2\x80\x9d 5. toukokuuta 1955, vaikka entiset miehitysjoukot j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t maahan, kuten my\xc3\xb6s Neuvostoliiton armeija Saksan demokraattiseen tasavallan alueelle. Saarland liittyi liittotasavaltaan vuoden 1957 alusta sen kymmenenten\xc3\xa4 osavaltiona, oltuaan sit\xc3\xa4 ennen Ranskan valvonnassa._NEWLINE_Saksan kristillisdemokraattinen unioni ja sen baijerilainen sisarpuolue Baijerin kristillissosiaalinen unioni hallitsivat maata l\xc3\xa4hes kaksi vuosikymment\xc3\xa4. Vuonna 1966 muodostettiin suuri koalitiohallitus. Ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa vuoden 1930 j\xc3\xa4lkeen Saksan  sosiaalidemokraattinen puolue osallistui hallitukseen. Vuonna 1969 sosiaalidemokraattit muodostivat ensi kerran koalitiohallituksen Vapaan demokraattisen puolueen kanssa._NEWLINE_Suuren koalition tarjoaman 2/3 parlamenttienemmist\xc3\xb6n my\xc3\xb6t\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4ksyttiin kiistellyt h\xc3\xa4t\xc3\xa4tilalait (Notstandsgesetze) 30. toukokuuta 1968. Lait sallivat h\xc3\xa4t\xc3\xa4tilanteessa rajoittaa liikkumisvapautta. Lain s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4mist\xc3\xa4 vastustivat ankarasti opiskelijat, ammattiliitot, vapaat demokraatit ja ryhm\xc3\xa4 nimelt\xc3\xa4 Notstand der Demokratie (Demokratia vaarassa). Opiskelija Benno Ohnesorg ammuttiin Iranin \xc5\xa1aahin vastaisessa mielenosoituksessa ja sosialistisen opiskelijaliiton Rudi Dutschkea ammuttiin 1968 Vietnamin sodan vastaisessa mielenosoituksessa. Radikaalit syyttiv\xc3\xa4t kovista otteista Springerin konservatiivista lehdist\xc3\xb6imperiumia. Vuodesta 1968 l\xc3\xa4htien Saksassa toimi my\xc3\xb6s \xc3\xa4\xc3\xa4rivasemmistolainen terroristij\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 Punainen armeijakunta, joka sai julkisuudessa nimen Baader\xe2\x80\x93Meinhof-ryhm\xc3\xa4. Suuri osa alkuper\xc3\xa4isen RAF:n johtajista pid\xc3\xa4tettiin 1972, jonka j\xc3\xa4lkeen RAF:n \xe2\x80\x9dtoinen sukupolvi\xe2\x80\x9d jatkoi kovemmilla otteilla saadakseen valtion vapauttamaan vangitut j\xc3\xa4senens\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kulminoitui 1977 niin sanottuna Saksan syksyn\xc3\xa4 (Deutscher Herbst) teollisuusmies Hanns Martin Schleyerin  ja Lufthansan lentokoneen  kaappaukseen.\n_START_SECTION_\nLiennytys\n_START_PARAGRAPH_\nEnnen 1970-lukua Saksan liittotasavallan ns. Hallsteinin opin mukaan DDR:n tunnustamisesta seurasi automaattisesti v\xc3\xa4lien katkaisu. Bonnin hallituksen n\xc3\xa4kemyksen mukaan se yksin edusti saksalaista kansakuntaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli ongelmallista muun muassa Suomelle, jolle liittotasavalta oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 kauppakumppani._NEWLINE_Kahden Saksan suhteet pysyiv\xc3\xa4t j\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4vin\xc3\xa4, kunnes sosiaalidemokraattinen liittokansleri Willy Brandt aloitti 1970-luvulla id\xc3\xa4npolitiikkansa (Ostpolitik), joka t\xc3\xa4ht\xc3\xa4si suhteiden luomiseen It\xc3\xa4-Euroopan kommunistimaihin. Brandtin politiikka pyrki l\xc3\xa4hent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Saksoja ja mahdollistamaan yhteydenpidon esimerkiksi eri maihin j\xc3\xa4\xc3\xa4neiden perheenj\xc3\xa4senten kesken, mutta ei kuitenkaan Saksojen yhdist\xc3\xa4miseen._NEWLINE_Neuvostoliiton ja Saksan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 solmittiin Moskovan sopimus 12. elokuuta 1970 sek\xc3\xa4 Puolan ja Saksan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 Varsovan sopimus 17. toukokuuta 1970, joissa osapuolet pid\xc3\xa4tt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t voimank\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja tunnustivat sodanj\xc3\xa4lkeiset rajat, erityisesti Oder\xe2\x80\x93Neisse-linjan, joka m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli rajan DDR:n ja Puolan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Liittoutuneiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 solmittiin nelj\xc3\xa4n vallan sopimus Berliinist\xc3\xa4 3. syyskuuta 1971 ja kauttakulkusopimus (Transitabkommen) toukokuussa 1972, joka m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli Berliinin aseman._NEWLINE_Suhteet paranivat, ja Saksat tunnustivat toistensa olemassaolon perussopimuksella (Grundlagenvertrag) 1972. Valtioiden tunnustettua toisensa ja liittotasavallan luovuttua aluevaateistaan Puolan ja Neuvostoliiton eduksi sek\xc3\xa4 Saksan liittotasavalta ett\xc3\xa4 DDR otettiin YK:n j\xc3\xa4seniksi syyskuussa 1973._NEWLINE_Brandt joutui eroamaan 1974, kun er\xc3\xa4s h\xc3\xa4nen henkil\xc3\xb6kunnastaan paljastui Stasin vakoojaksi. Valtiovarainministeri Helmut Schmidt muodosti hallituksen. H\xc3\xa4n oli liittokanslerina 1974\xe2\x80\x931982 FDP:n tuella. Schmidt tuki vahvasti Euroopan yhteis\xc3\xb6\xc3\xa4 ja Atlanttista yhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4 ja omaistautui Euroopan poliittiselle yhdentymiselle Yhdysvaltain partnerina._NEWLINE_Lokakuussa 1982 SPD\xe2\x80\x93FDP-koalitio hajosi ja FDP liittoutui CDU/CSU:n kanssa valitsemaan CDU:n Helmut Kohlin liittokansleriksi. Maaliskuun 1983 vaaleissa CDU/CSU j\xc3\xa4i kuitenkin ehdottomasta enemmist\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja vihre\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t ensi kertaa parlamenttiin.'