b'\n_START_ARTICLE_\nKaulushaikalat\n_START_SECTION_\nHeimot\n_START_PARAGRAPH_\nKaulushaikalojen fossiileita on l\xc3\xb6ydetty ja vanhimmat niist\xc3\xa4 on ajoitettu keskiselle jurakaudelle. T\xc3\xa4llaisia h\xc3\xa4vinneit\xc3\xa4 heimoja ovat muun muassa jurakaudelta paleoseenikaudelle el\xc3\xa4nyt Orthacontidae ja devonikautinen Mcmurdodontidae._NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n el\xc3\xa4v\xc3\xa4t kaulushaikalat jaetaan yleens\xc3\xa4 kahteen heimoon kaulushaihin (Chlamydoselachidae) ja kidushaihin (Hexanchidae). Luokittelussa on vaihtelua ja toisinaan lahkoon luetaan kuuluvaksi my\xc3\xb6s kolmas heimo Notorynchidae tai kaulushait erotetaan omaksi lahkokseen Chlamydoselachiformes. Heimoihin kuuluu yhteens\xc3\xa4 viisi lajia.\n_START_SECTION_\nTyypillisi\xc3\xa4 piirteit\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nMuista haikaloista poiketen kaulushaikaloihin kuuluvilla lajeilla on kuusi tai seitsem\xc3\xa4n kidusaukkoa. Silmiss\xc3\xa4 ei ole vilkkuluomia ja hengitysaukot silmien takana ovat pienet ja sijaitsevat kaukana silmist\xc3\xa4. Hampaat ovat kolmik\xc3\xa4rkisi\xc3\xa4. Selk\xc3\xa4evi\xc3\xa4 on yksi ja se on tyypillisesti takaruumiissa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 pyrst\xc3\xb6\xc3\xa4. Kaulushaikalat ovat ovovivipaarisia eli synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 poikasia. Niit\xc3\xa4 tavataan syvist\xc3\xa4 vesist\xc3\xa4 Atlantin, Intian ja Tyynenvaltameren alueilta.'