b'\n_START_ARTICLE_\nMarxilainen sosiologia\n_START_PARAGRAPH_\nMarxilainen sosiologia viittaa sosiologian harjoittamiseen marxilaisesta n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta. Marxismi itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n voidaan ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 poliittisena filosofiana ett\xc3\xa4 sosiologiana, erityisesti niilt\xc3\xa4 osin kuin se pyrkii pysym\xc3\xa4\xc3\xa4n tieteellisen\xc3\xa4, j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llisen\xc3\xa4 ja objektiivisena ennemmin kuin puhtaasti normatiivisena ja preskriptiivisen\xc3\xa4. Marxilainen sosiologia voidaan m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4 "konfliktiteorian muodoksi, joka liittyy ... marxismin pyrkimykseen luoda positiivinen (empiirinen) kapitalistisen yhteiskunnan tiede osana vallankumouksellisen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enluokan mobilisointia". American Sociological Associationin marxilaisen sosiologian osasto "on kiinnostunut tutkimaan, kuinka marxilaisen metodologian ja marxilaisen analyysin k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4 voidaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 selitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n modernin yhteiskunnan monimutkaista dynamiikkaa".\n_START_SECTION_\nHistoriallinen kehitys\n_START_PARAGRAPH_\nMarxilainen sosiologia kehittyi 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa Karl Marxin ajatusten innoittamana. Marxia pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yhten\xc3\xa4 varhaisen sosiologian merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 ajattelijoista Max Weberin ja \xc3\x89mile Durkheimin ohella. Ensimm\xc3\xa4inen marxilainen sosiologian koulukunta tunnettiin austromarxismina ja ajan huomattavia marxilaisia ajattelijoita olivat muun muassa Carl Gr\xc3\xbcnberg ja Antonio Labriola. Marxilaisen sosiologian kehitys tapahtui pitk\xc3\xa4lti akateemisen maailman reunoilla, ja jotkut asettivat marxilaisen sosiologian vastakkain "porvarillisen sosiologian" kanssa._NEWLINE_Marxismin inspiroima Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallankumous, joka johti Neuvostoliiton syntyyn, vahvisti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 jakoa joksikin aikaa; pian sosiologia kuitenkin joutui muiden "porvarillisten" tieteiden tavoin tukahdutetuksi kommunistivaltioissa. Joitakin vuosikymmeni\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin sosiologia sai j\xc3\xa4lleen jalansijan kommunistivaltioissa ja marxilaisen sosiologian sis\xc3\xa4lle kehittyi kaksi erillist\xc3\xa4 ajattelutapaa: neuvosto-marxismi, joka kehittyi 1900-luvun kommunistivaltioissa (p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Neuvostoliitossa), palveli valtion etuja ja oli pakotettu noudattamaan materialistisen historiank\xc3\xa4sityksen dogmaa; sek\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isempi marxilaisuuden tutkimukseen keskittynyt koulukunta l\xc3\xa4nsimaissa. L\xc3\xa4nsimainen marxilainen koulukunta (1940-luvun tienoilla) tuli hyv\xc3\xa4ksytyksi l\xc3\xa4nsimaisessa akateemisessa maailmassa ja ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 pirstoutui erilaisiin n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmiin, kuten Frankfurtin koulukuntaan ja kriittisen teorian koulukuntaan._NEWLINE_Entisiss\xc3\xa4 kommunistivaltioissa kuten Puolassa marxilainen ajattelu on kohdannut takaiskuja johtuen sen aiemmasta valtion tukemasta erityisasemasta, mutta marxilainen ajattelu on edelleen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asemassa j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 olevien kommunistivaltioiden (esimerkiksi Kiinan) sosiologian tutkimuksessa.'