b'\n_START_ARTICLE_\nLeiri (Lappeenranta)\n_START_SECTION_\nSotav\xc3\xa4en leirit\n_START_PARAGRAPH_\nLappeenrannan linnoituksesta lounaaseen sijaitsevalla Leirin alueella oli sotilastoimintaa jo vuodesta 1788 alkaen Suomen sotaan asti, jolloin l\xc3\xa4heisen Tyysterniemen ja nykyisen makeistehtaan v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 Saimaan rantakaistaleella toimi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Saimaan laivasto. Sis\xc3\xa4maassa alueen tasaisen maaston katsottiin soveltuvan erityisen hyvin sotav\xc3\xa4en majoitus- ja harjoitusalueeksi. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten leiritoiminta alueella alkoi jo ennen vuotta 1812 keisari Aleksanteri I:n kaudella (1801\xe2\x80\x931825). Suuren esikaupungin (nykyiset Keskus ja Kylpyl\xc3\xa4) l\xc3\xa4nsipuolella ja Nikolain etulinnakkeen etel\xc3\xa4puolella sijainnutta kentt\xc3\xa4\xc3\xa4 nimitettiin Joutsenkent\xc3\xa4ksi. Kentt\xc3\xa4\xc3\xa4 laajennettiin ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1821. Alueen merkitys kuitenkin v\xc3\xa4heni H\xc3\xa4meenlinnan rautatien valmistuttua vuonna 1862 ja leirien siirrytty\xc3\xa4 Parolaan._NEWLINE_Vuonna 1880 Lappeenrannan valtuusto tarjosi leirialuetta Suomen suuriruhtinaskunnan armeijalle, joka oli luotu vuoden 1878 asevelvollisuuslain my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Tuon ajan asevelvollisuusarmeijoilla oli tapana j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 suuria yhteistoimintaharjoituksia, leirikokouksia, joiden esikuvana pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1857 perustettua Ch\xc3\xa2lonsin leiri\xc3\xa4 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Ch\xc3\xa2lons-en-Champagnea Ranskassa. Sotav\xc3\xa4en saamista Lappeenrantaan pidettiin edullisena kaupungin kehitykselle. Sotav\xc3\xa4ke\xc3\xa4 alueelle houkuttelivat maaston lis\xc3\xa4ksi parantuneet liikenneolosuhteet sek\xc3\xa4 Saimaa, l\xc3\xa4heisen linnoituksen vallitukset ja alueen mets\xc3\xa4t, jotka mahdollistivat monipuoliset harjoitukset. Leiri rakennelmineen p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiinkin perustaa vuonna 1883. P\xc3\xa4\xc3\xa4osin kaupungin omistamista Mustolan ja Ihalaisten tiloista koostunut alue vuokrattiin valtiolle 50 vuodeksi. Lappeenrantaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin sijoittaa my\xc3\xb6s Viipurin tarkk\xe2\x80\x99ampujapataljoonan alainen Lappeenrannan reservikomppania vuonna 1882. Sen alue sijaitsi Leirist\xc3\xa4 noin kilometrin l\xc3\xa4nteen nykyisess\xc3\xa4 Kuusim\xc3\xa4en kaupunginosassa._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen leirikokous Lappeenrannassa j\xc3\xa4rjestettiin vuonna 1885, ja siihen osallistuivat tarkk\xe2\x80\x99ampujapataljoonat ymp\xc3\xa4ri Suomen, yhteens\xc3\xa4 noin 4\xc2\xa0500 miest\xc3\xa4. Lappeenranta sai samana vuonna my\xc3\xb6s rautatien, kun Simola\xe2\x80\x93Lappeenranta-rata ja Lappeenrannan rautatieasema valmistuivat leirialueen it\xc3\xa4puolelle. Ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 leiri\xc3\xa4 ja rautatien aukeamista korosti keisari Aleksanteri III:n ja puolisonsa Maria Fjodorovnan vierailu. Leirej\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin my\xc3\xb6s vuosina 1888, 1891, jolloin keisaripari vieraili leirill\xc3\xa4 toistamiseen, 1894, 1896 ja 1899. Leirit, rautatie ja keisariparin vierailut piristiv\xc3\xa4t kaupungin el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 huomattavasti sek\xc3\xa4 sosiaalisesti ett\xc3\xa4 taloudellisesti. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset joukot palasivat alueelle vuonna 1893 Parolan k\xc3\xa4yty\xc3\xa4 ahtaaksi ja k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t sit\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4iseen maailmansotaan asti._NEWLINE_Lappeenrannan leirikentt\xc3\xa4 oli useamman virstan pituinen ja kokonaispinta-alaltaan 905 tynnyrinalaa, ja se ulottui my\xc3\xb6s nykyisten Lentokent\xc3\xa4n ja Kes\xc3\xa4m\xc3\xa4en kaupunginosien puolelle. Lentokent\xc3\xa4n koillisnurkka onkin nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Leirikentt\xc3\xa4. Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten majoitusrakennukset sijoittuivat juuri t\xc3\xa4lle alueelle, jossa nykyisin toimii Maasotakoulu. Suomalaisten rakennukset sijaitsivat siit\xc3\xa4 kaakkoon kent\xc3\xa4n toisella puolella.\n_START_SECTION_\nViidennen kaupunginosan asemakaavoitus\n_START_PARAGRAPH_\nAiemmin Puhakan tilaan kuulunut Leirin alue liitettiin kaupunkiin vuonna 1892 keisari Aleksanteri III:n suostumuksella. Valtuusto oli anonut Puhakan tilan p\xc3\xa4\xc3\xa4osan ja Ihalaisten tilan liitt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 jo vuonna 1881, mutta Lappeen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n vastustuksen vuoksi anomus hyl\xc3\xa4ttiin. Maanmittari Oskar  Hannikainen laati keisarin vuoden 1892 lopulla hyv\xc3\xa4ksym\xc3\xa4n asemakaavan (kartta oikealla), jossa olivat mukana kaupunginosat I\xe2\x80\x93V eli nykyiset Linnoitus, Keskus, Kylpyl\xc3\xa4, Pallo\xe2\x80\x93Tyysterniemi ja Leiri. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 niin sanotussa keisarinkaavassa viidenteen kaupunginosaan sijoittui 14 korttelia ja 53 tonttia. Kaava toteutui p\xc3\xa4\xc3\xa4piirteiss\xc3\xa4\xc3\xa4n. Jo vuonna 1890 oli kaupungininsin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Oskar von Schultzin laatiman asemakaavaehdotuksen pohjalta avattu Aleksanterinkatu eli nykyinen Valtakatu rautatien l\xc3\xa4nsipuolelle it\xc3\xa4-l\xc3\xa4nsisuuntaiseksi yhdystieksi. Vuonna 1898 katu p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin ulottaa radan it\xc3\xa4puolelle Lappeen Marian kirkon ohi. Keisarinkaavassa viides kaupunginosa oli kaupungin etel\xc3\xa4rajalla. Kaupunginosan pohjoispuolelle j\xc3\xa4i rakuunarykmentin alue lukuun ottamatta Sairaalanm\xc3\xa4en sotilassairaalaa, joka oli sen keskell\xc3\xa4._NEWLINE_1900-luvun alussa ennen itsen\xc3\xa4isyyden aikaa laadittiin useita asemakaavaehdotuksia, mutta mik\xc3\xa4\xc3\xa4n niist\xc3\xa4 ei toteutunut. Viidett\xc3\xa4 kaupunginosaa koski erityisesti arkkitehti Valter Thom\xc3\xa9n ja insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Hugo Liliuksen laatima laajennus vuodelta 1908. Vuonna 1932 tehtiin suuri esikaupunkiliitos, jonka my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kaupungin raja siirtyi viidett\xc3\xa4 kaupunginosaa etel\xc3\xa4mm\xc3\xa4s ja l\xc3\xa4nnemm\xc3\xa4s. Ensimm\xc3\xa4inen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 toteutunut kaava oli Viipurin asemakaava-arkkitehdin Otto-Iivari Meurmanin vuonna 1935 laatima kaupungin yleisasemakaava, joka vahvistettiin 16. syyskuuta 1936. Se t\xc3\xa4ht\xc3\xa4si pientalovaltaiseen kaupunkitilaan, ja sit\xc3\xa4 toteutettiin 1930\xe2\x80\x931940-lukujen aikana V\xe2\x80\x93XI kaupunginosissa. 11. kaupunginosa eli nykyinen Tykki\xe2\x80\x93Kiviharju sijoittui viidennen kaupunginosan kaakkoispuolelle.  Keisarinkaavassa viidennen kaupunginosan tontit olivat suurehkoja tehdastontteja, jotka meniv\xc3\xa4t heikosti kaupaksi. Meurmanin kaavassa asiaa pyrittiin korjaamaan jakamalla tontteja pienemmiksi asuintonteiksi._NEWLINE_Meurmaninkin kaavaan tehtiin muutoksia varsin pian, kun muutamia viidennen kaupunginosan tontteja liitettiin kasarmialueeseen. Talvisodan j\xc3\xa4lkeen kaupunki sai Ruotsilta lahjaksi 22 omakotitaloa, jotka sijoitettiin viidenteen kaupunginosaan Ratsukadun ja Ihalankadun varrelle. Talot myytiin rintamamiesten perheille ja tontit vuokrattiin 50 vuodeksi. Jatkosodan j\xc3\xa4lkeen 27. lokakuuta 1944 hyv\xc3\xa4ksyttiin ja 9. toukokuuta 1945 vahvistettiin laajempi viidennen kaupunginosan etel\xc3\xa4osan kaavamuutos, jossa keskelle Meurmanin kaavassa ollutta pientaloaluetta kaavoitettiin kaksi koillis-lounaissuuntaista rautatien pistoraidetta sek\xc3\xa4 niihin liittyneet kadut, muun muassa Puhakankatu, ja teollisuus- ja varastotontit. Muutos koski kortteleita 10\xe2\x80\x9328, joista vain korttelit 10\xe2\x80\x9315 j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t entiselleen pientaloalueeksi. Meurmanin kaavassa oli paikka my\xc3\xb6s urheilukent\xc3\xa4lle, mink\xc3\xa4 poikki vedettiin it\xc3\xa4-l\xc3\xa4nsisuuntainen Kannuskatu, ja alue muutettiin 16. kortteliksi, johon tuli 14 pientalotonttia. Pistoraide uudelle teollisuusalueelle valmistui kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin. Urheilukentt\xc3\xa4 oli syntynyt jo vuonna 1922 Lappeenrannan Luistinseuran talkoilla Meurmanin suunnittelemasta paikasta hieman koilliseen rautatieaseman l\xc3\xa4nsipuoliselle aukealle, jossa niin sanottu Vanha kentt\xc3\xa4 edelleen sijaitsee._NEWLINE_17. huhtikuuta 1948 vahvistettiin viidennen ja 12. kaupunginosan eli nykyisen Kes\xc3\xa4m\xc3\xa4en alueille sijoittuneen leirikent\xc3\xa4n rintamamiesalueen eli Soturinkyl\xc3\xa4n kaava. Leirin ruotsalaistalojen l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lle Lent\xc3\xa4j\xc3\xa4ntielle ja Suonionkadulle nousi 1950-luvulla muutamia kaksi- ja kolmekerroksisia kerrostaloja. Ruotsalaistalot vaarantuivat vuonna 1965, kun kaupunki p\xc3\xa4\xc3\xa4tti uudelleenkaavoittaa korttelit 11, 12 ja 14 kokonaisuudessaan kerrostaloille. Toimenpiteisiin oli kuitenkin m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ryhty\xc3\xa4 vasta vuonna 1985. Asukkaiden aktiivisuuden ansiosta kaavamuutos py\xc3\xb6rrettiin 1970-luvun lopulla ja ruotsalaistalot saivat j\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4 alueelle._NEWLINE_Viides kaupunginosa nimettiin Leiriksi vuoden 1967 kuntaliitosten (Lappee, Lappeenranta ja Lauritsala) yhteydess\xc3\xa4, jolloin kaikki kaupunginosat saivat nimen.\n_START_SECTION_\nAlue\n_START_PARAGRAPH_\nKaupunginosaa rajaavat Taipalsaarentie, Kutojankatu, Liisankatu ja Mannerheiminkatu pohjoisessa, Taipalsaarentie ja vanha Simola\xe2\x80\x93Lappeenranta-rata id\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Simolantie ja Opintie etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja Lavolankatu, Lappeenrannan lentoasema ja Saimaa l\xc3\xa4nness\xc3\xa4. Leirin naapurikaupunginosia ovat Pallo\xe2\x80\x93Tyysterniemi, Keskus, Tykki\xe2\x80\x93Kiviharju, Kes\xc3\xa4m\xc3\xa4ki, Lentokentt\xc3\xa4 ja Kuusim\xc3\xa4ki._NEWLINE_Kaupunginosa on pohjois-etel\xc3\xa4suuntainen, leveimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n noin kilometrin levyinen ja pisimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n noin kahden kilometrin pituinen. Se jakautuu kolmeen erityyppiseen alueeseen: pohjoisosan kasarmialueeseen, keskiosan pien- ja kerrostaloalueeseen ja etel\xc3\xa4osan liike- ja teollisuusalueeseen.\n_START_SECTION_\nJulkiset palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nLeirin palveluita ovat muun muassa kaupungin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4koti ja Etel\xc3\xa4-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin Arjen tukikeskus Arttu ja Lasten ja nuorten talo. Leikkikentti\xc3\xa4 on Kaarnapuistossa ja Rakuunam\xc3\xa4ell\xc3\xa4._NEWLINE_Perusopetuksessa Leiri kuuluu Kes\xc3\xa4m\xc3\xa4en palvelualueeseen. Alakoululaiset (luokat 1\xe2\x80\x936) k\xc3\xa4yv\xc3\xa4t Rakuunam\xc3\xa4en kaakkoispuolella olevaa L\xc3\xb6nnrotin koulua tai Kes\xc3\xa4m\xc3\xa4en koulua naapurikaupunginosa Kes\xc3\xa4m\xc3\xa4ess\xc3\xa4 ja yl\xc3\xa4koululaiset (luokat 7\xe2\x80\x939) Kes\xc3\xa4m\xc3\xa4enrinteen koulua Kes\xc3\xa4m\xc3\xa4ess\xc3\xa4. Leiriss\xc3\xa4 toimii my\xc3\xb6s Lyseon lukio, toinen Lappeenrannan lukioista, sek\xc3\xa4 rytmimusiikin, sirkustaiteen ja teatteritaiteen perusopetusta antava Taidekoulu Estradi. L\xc3\xb6nnrotin koulu on rakennettu kansakouluksi vuonna 1888 ja Lyseo reaali- ja porvarikouluksi vuonna 1897._NEWLINE_Kaupunginosan liikuntapaikkoja ovat pes\xc3\xa4pallostadion Vanha kentt\xc3\xa4, joka talvisin toimii luistelualueena, ja Ratsumestarin nurmi- ja hiekkakent\xc3\xa4t. Pes\xc3\xa4 Ysit pelaa Vanhalla kent\xc3\xa4ll\xc3\xa4 naisten Superpesist\xc3\xa4. Kaupunginosan tuntumasta Lavolankadun toiselta puolelta l\xc3\xa4htee Lappeenrannan lentoasemaa kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4 vajaan kahdeksan kilometrin pituinen valaistu kuntopolku, jossa talvella on hiihtolatu._NEWLINE_Korkkitehtaanrannassa on uimaranta, jonka julkinen yll\xc3\xa4pito on kuitenkin lopetettu, pienvenesatama ja matonpesupaikka.\n_START_SECTION_\nKaupalliset palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nLeiriss\xc3\xa4 sijaitsee Etel\xc3\xa4-Karjalan Osuuskaupan Prisma-hypermarket, joka avattiin alun perin vuonna 1998. Vuoden 2007 laajennuksen valmistumisen j\xc3\xa4lkeen se oli 14\xc2\xa0700 neli\xc3\xb6metrin myyntipinta-alallaan ja l\xc3\xa4hes 80\xc2\xa0000 tuotteellaan Suomen suurin Prisma._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4istavarakaupan suuryksikk\xc3\xb6 Leiriss\xc3\xa4 oli Sunin Tapuli-tavaratalo, joka valmistui vuonna 1972. Tavarataloa laajennettiin vuosina 1989 ja 1998. Vuonna 1999 Tapuli myytiin Wihurille, joka muutti sen Euromarketiksi vuonna 2005. Vuodesta 2010 alkaen tiloissa ovat toimineet Lidl ja Rajamarket. Leirin suuriin kaupallisiin toimijoihin kuuluvat my\xc3\xb6s Jysk ja Delta Auto._NEWLINE_Kesko ja SRV aloittivat vuonna 2011 yhteisty\xc3\xb6n rakentaakseen Leirin etel\xc3\xa4osan teollisuusalueelle 35\xc2\xa0000 neli\xc3\xb6metrin kauppakeskuksen, mutta hanke ei ole edennyt.\n_START_SECTION_\nTeollisuus\n_START_PARAGRAPH_\nSaimaan rannalla Korkkitehtaanrannassa on Fazerin makeistehdas. Nimi Korkkitehtaanranta tulee siell\xc3\xa4 1900-luvun alussa toimineesta Minervan korkkitehtaasta. Korkkitehdas oli upseeri W. Palmrothin perustama, ja sen yhteydess\xc3\xa4 toimi my\xc3\xb6s telakka, korjauspaja, veneveist\xc3\xa4m\xc3\xb6 ja ajokalu- ja kengityspaja. Vuodesta 1922 alkaen paikalla toimi Chymoksen juoma- ja makeistehdas, jonka Fazer osti vuonna 1993._NEWLINE_Makeistehtaan vieress\xc3\xa4 on 1930-luvulla rakennettu vanha ratsastusmaneesi, jossa toimii venttiili- ja pumppuvalmistaja Flowrox. Teollisuusaluetta on my\xc3\xb6s Leirin etel\xc3\xa4osassa, miss\xc3\xa4 toimivat muun muassa kaupungin tekninen varikko ja Laptuote-s\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6 ja asutus\n_START_PARAGRAPH_\nLeirin asutus on kerrostalovaltaista, mutta alueella on my\xc3\xb6s pientaloja, muun muassa 22 Ruotsilta talvisodan j\xc3\xa4lkeen saatua lahjataloa. Rakuunam\xc3\xa4est\xc3\xa4 on muodostunut oma asuinalueensa 2000-luvulla, kun varuskunnan rakennuksia on muutettu siviilik\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. Rakuunam\xc3\xa4elle on valmistunut my\xc3\xb6s uusia kerros- ja pientaloja. Lappeenrannan seudun opiskelija-asuntos\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6ll\xc3\xa4 on kaupunginosan alueella opiskelija-asuntoja kolmessa kohteessa, joista kaksi on Rakuunam\xc3\xa4ell\xc3\xa4. Asuntoja Leiriss\xc3\xa4 on l\xc3\xa4hes 1\xc2\xa0500._NEWLINE_Lappeenrannan vuosien 2014\xe2\x80\x932030 v\xc3\xa4est\xc3\xb6suunnitteessa Leirin kaupunginosan alueelle on suunniteltu uutta asuinaluetta Lent\xc3\xa4j\xc3\xa4ntien ja Simolankadun v\xc3\xa4liselle vanhalle ratapiha-alueelle._NEWLINE_Kaupungin v\xc3\xa4est\xc3\xb6tilastoissa Leiri muodostaa Keskustan suuralueeseen kuuluvan Leirin tilastoalueen, jolla on 2\xc2\xa0213 asukasta eli 3,0\xc2\xa0% koko Lappeenrannan asukasluvusta (31. joulukuuta 2013). Se on Tykin\xe2\x80\x93Kiviharjun j\xc3\xa4lkeen Keskustan suuralueen tilastoalueista asukasluvultaan toiseksi suurin. Asukkaista 3,2\xc2\xa0% on 0\xe2\x80\x936-vuotiaita, 4,2\xc2\xa0% 7\xe2\x80\x9314-vuotiaita, 62,8\xc2\xa0% 15\xe2\x80\x9364-vuotiaita, 14,1\xc2\xa0% 65\xe2\x80\x9374-vuotiaita ja 15,8\xc2\xa0% yli 75-vuotiaita. Kaupunginosassa toimivat Leirin ja Pallon asukasyhdistys ja Rakuunam\xc3\xa4en asukasyhdistys. Vaaleissa kaupunginosa kuuluu Leirin\xe2\x80\x93Kes\xc3\xa4m\xc3\xa4en \xc3\xa4\xc3\xa4nestysalueeseen. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa alueen \xc3\xa4\xc3\xa4nestysprosentti oli 54,4 ja kolme suosituinta puoluetta olivat kokoomus (28,9\xc2\xa0% \xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4), sosiaalidemokraatit (20,2\xc2\xa0%) ja keskusta (16,8\xc2\xa0%).\n_START_SECTION_\nElinkeino\n_START_PARAGRAPH_\nLappeenrannan suurimpiin ty\xc3\xb6nantajiin kuuluvat Fazer Makeiset Oy ja Puolustusvoimien Maasotakoulu sijoittuvat Leirin alueelle. Lappeenrannan suurin yhteis\xc3\xb6veron maksaja on Etel\xc3\xa4-Karjalan Osuuskauppa (3,3 miljoonaa euroa vuonna 2013), jonka suuryksikk\xc3\xb6 Prisma Lappeenranta sijaitsee Leiriss\xc3\xa4._NEWLINE_Leirin ja Tykin\xe2\x80\x93Kiviharjun v\xc3\xa4liin sijoittunut rautatieasema vaikutti aikoinaan merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti Leirin v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n ja elinkeinorakenteeseen, sill\xc3\xa4 alueelle asettui asumaan paljon rautatievirkamiehi\xc3\xa4 ja rautatiel\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Muita elinkeinonharjoittajia oli tasaisesti 10\xe2\x80\x9320\xc2\xa0% per ryhm\xc3\xa4. Vuonna 1920 viidennen kaupunginosan asukkaista 27,1\xc2\xa0% kuului ty\xc3\xb6v\xc3\xa4keen, 61,5\xc2\xa0% keskiluokkaan ja 11,4\xc2\xa0% yl\xc3\xa4luokkaan. Minervan korkkitehdas oli 47 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n kaupungin suurin teollisuuslaitos vuonna 1906.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nLeiri sijaitsee ensimm\xc3\xa4isen Salpaussel\xc3\xa4n reunamuodostumalla. Vanhan leirikent\xc3\xa4n alue on Baltian j\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rven ensimm\xc3\xa4isen vaiheen vedenpinnan tasoon hienosta hiekasta ja karkeasta siltist\xc3\xa4 muodostunut delta. Kolmannen vaiheen muovaamia rantatasanteita on muun muassa Rakuunam\xc3\xa4en upseerikerhon kohdalla. Saimaan tai tarkemmin sanottuna L\xc3\xa4ntisen Pien-Saimaan rantaviivaa kaupunginosassa on kaikkiaan noin kilometri. Korkkitehtaanrannasta aukeava Saimaan osa on nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n Sunisenselk\xc3\xa4. Noin kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 rannasta on Kuusim\xc3\xa4en kaupunginosaan kuuluva Nuottasaari, joka on tyypilt\xc3\xa4\xc3\xa4n harjusaari._NEWLINE_Kasvistoltaan kaupunginosan alue on omalaatuista, mik\xc3\xa4 on seurausta ihmistoiminnasta. Vanhan leirikent\xc3\xa4n ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 on valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 paahdeymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6, jossa on laajoja keto- ja niittyalueita, joiden kasvistoon kuuluvat muun muassa ahdekaunokki, mansikka, ahosuolahein\xc3\xa4, hiirenvirna, kangasajuruoho, karvaskallioinen, keltanot, ketoneilikka, kultapiisku, niittyhumala, ahopukinjuuri, p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nkakkara, ruusuruoho, siank\xc3\xa4rs\xc3\xa4m\xc3\xb6 ja it\xc3\xa4osassa l\xc3\xa4himp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Leiri\xc3\xa4 ketomaruna. Siell\xc3\xa4 on tavattu yli 20 uhanalaista perhoslajia, muun muassa ketot\xc3\xb6yht\xc3\xb6koi, ketohitukoi ja niittyhumalak\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6koi, uhanalaisia ludelajeja, muun muassa viirukangaslude ja paahdekangaslude, sek\xc3\xa4 lintulajeista kahlaajia, pikkulepink\xc3\xa4inen ja mustalepp\xc3\xa4lintu. Leiriss\xc3\xa4 rautatien ja teollisuusalueen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on ruderaattialue, jossa kasvaa ketomaruna, karvaskallioinen, siank\xc3\xa4rs\xc3\xa4m\xc3\xb6 ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nkakkara. Rakuunam\xc3\xa4ell\xc3\xa4 kasvistoltaan merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 alueita ovat l\xc3\xa4nsirinteen lehtimets\xc3\xa4t ja kasarmialueen niittym\xc3\xa4inen paahdeymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6. Lintulajeista siell\xc3\xa4 on havaittu muun muassa valkoselk\xc3\xa4tikka, pikkutikka, siritt\xc3\xa4j\xc3\xa4, satakieli, mustap\xc3\xa4\xc3\xa4kerttu, kultarinta, viitakerttunen, kivitasku, turkinkyyhky, k\xc3\xa4enpiika ja mustalepp\xc3\xa4lintu._NEWLINE_Kaupunginosassa on useita puistoksi kaavoitettuja alueita. Rakuunam\xc3\xa4ell\xc3\xa4 ja sen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ovat Saunarannanpuisto, Upseeripuisto, Rykmentinpuisto, Tallipuisto ja Vilho Petter Nenosen puisto, Helsingintien varrella Mariannepuisto, Yrj\xc3\xb6npuisto ja Kaarnapuisto ja Puhakankadulla Ratsumestarin puistikko. Saunarannanpuistosta alkaa Saimaan rantaa mukaileva rantaraitti, joka jatkuu Kuusim\xc3\xa4en Huhtiniemen kautta aina Skinnarilaan asti.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nLeirin halkaisee it\xc3\xa4-l\xc3\xa4nsisuuntainen Helsingintie (yhdystie 3821), joka yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Lappeenrannan keskustaajaman l\xc3\xa4ntisen alueen keskustaan. Muita kaupunginosan ajoneuvoliikennett\xc3\xa4 palvelevia p\xc3\xa4\xc3\xa4katuja ovat sen laitamilla kulkevat pohjois-etel\xc3\xa4suuntaiset Lavolankatu, Simolantie, Snellmanninkatu ja Taipalsaarentie. Kaupungin vanha it\xc3\xa4-l\xc3\xa4nsisuuntainen p\xc3\xa4\xc3\xa4katu Valtakatu alkaa Leirist\xc3\xa4. Valtatie 6 kulkee noin 1,5 kilometri\xc3\xa4 Leirist\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. L\xc3\xa4hin eritasoliittym\xc3\xa4 on Mattilan eritasoliittym\xc3\xa4, joka on kaupungin t\xc3\xa4rkein sis\xc3\xa4\xc3\xa4ntulov\xc3\xa4yl\xc3\xa4._NEWLINE_Lappeenrannan paikallisliikenteen linja-autoreittej\xc3\xa4 Leirin kautta kulkee kaikkiin nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n ilmansuuntaan. Opastettuja py\xc3\xb6r\xc3\xa4ilyreittej\xc3\xa4 on p\xc3\xa4\xc3\xa4kaduilla sek\xc3\xa4 Rakuunam\xc3\xa4ell\xc3\xa4._NEWLINE_Leirin it\xc3\xa4puolella nykyisen Tykin\xe2\x80\x93Kiviharjun kaupunginosan puolella ollut rautatieasema menetti merkityst\xc3\xa4\xc3\xa4n ja j\xc3\xa4i p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa tavara-asemaksi vuonna 1934, kun uusi rautatieasema avattiin kaupungin etel\xc3\xa4puolelle.  Henkil\xc3\xb6liikenne vanhalla asemalla lopetettiin vuonna 1960. Asemarakennus eli niin sanottu Keisarinasema paloi vuonna 2013. My\xc3\xb6s suurin osa Leirinkin puolelle ulottuneesta ratapihasta on purettu, mutta radalla on edelleen tehdasliikennett\xc3\xa4 Voisalmensaaren Suolahdessa sijaitsevalle Mets\xc3\xa4 Woodin sahalle. Leirin Lent\xc3\xa4j\xc3\xa4ntiell\xc3\xa4 ja Valtakadulla on puolipuomilaitoksilla varustetut tasoristeykset._NEWLINE_Korkkitehtaanrannasta alkaa vesiv\xc3\xa4yl\xc3\xa4, jonka sallittu syv\xc3\xa4ys on 2,4 metri\xc3\xa4._NEWLINE_V\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti Leirist\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen Lentokent\xc3\xa4n kaupunginosan puolella vanhalla leirikent\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sijaitsee Lappeenrannan lentoasema. Alue oli sotilasilmailun k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa vuonna 1918, ensimm\xc3\xa4inen vuorokone sinne laskeutui vuonna 1951 ja lentoasemaksi se kehittyi 1960-luvun alussa.'