b"\n_START_ARTICLE_\nAlma Mahler\n_START_PARAGRAPH_\nAlma Maria Mahler-Werfel (o.s. Schindler; 31. elokuuta 1879 Wien, It\xc3\xa4valta-Unkari \xe2\x80\x93 11. joulukuuta 1964 New York City, Yhdysvallat) oli it\xc3\xa4valtalainen s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja taiteilija, joka tunnetaan my\xc3\xb6s useista avioliitoistaan. H\xc3\xa4n oli naimisissa vuosisadan merkitt\xc3\xa4vimpiin kuuluvan s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4n (Gustav Mahler), arkkitehdin (Walter Gropius) ja kirjailijan (Franz Werfel) kanssa. H\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s maalari Oskar Kokoschkan rakastajatar.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nAlma Schindlerin vanhemmat olivat maisemamaalari Emil Jakob Schindler ja laulaja Anna von Bergen. Annan ja Schindlerin taiteilijakollega Julius Victor Bergerin suhteesta syntyi vuonna 1881 Alman sisarpuoli Grete. Schindler kuoli vuonna 1892 ja Anna avioitui miehens\xc3\xa4 entisen oppilaan Carl Mollin kanssa. Moll oli yksi wienil\xc3\xa4isen Secession-ryhm\xc3\xa4n perustajista ja my\xc3\xb6s nuoren Alman vilkkaaseen seurael\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kuului yst\xc3\xa4vyys Secession-ryhm\xc3\xa4n taiteilijoiden kanssa. Yksi heist\xc3\xa4 oli Gustav Klimt, jolle h\xc3\xa4n antoi ensisuudelmansa. Alman l\xc3\xa4heisi\xc3\xa4 yst\xc3\xa4vi\xc3\xa4 olivat my\xc3\xb6s teatterijohtaja Max Burckhard sek\xc3\xa4 s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Alexander von Zemlinsky. Alma opiskeli s\xc3\xa4velt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 muun muassa Josef Laborin oppilaana._NEWLINE_9. maaliskuuta 1902 Alma avioitui Gustav Mahlerin kanssa, joka oli h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 kaksikymment\xc3\xa4 vuotta vanhempi ja Wienin hovioopperan kapellimestari. He saivat kaksi tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4, Maria Annan (1902\xe2\x80\x931907), joka kuoli tulirokkoon tai kurkkum\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja Annan (1904\xe2\x80\x931988), josta tuli kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4. Alman ja Gustav Mahlerin avioitumisen ehtona oli, ett\xc3\xa4 Alma luopuisi omasta s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4nurastaan. Alma paneutui osaansa rakastavana vaimona ja Mahlerin ty\xc3\xb6n tukijana._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin avioliiton aikana, koettuaan syv\xc3\xa4n masennuksen vanhemman tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 Marian kuoleman j\xc3\xa4lkeen, Alma Mahlerilla oli suhde my\xc3\xb6hemmin Bauhausista tunnetun nuoren arkkitehdin Walter Gropiuksen kanssa, johon h\xc3\xa4n tutustui ollessaan kylpyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Avioliitossa seurasi kriisi kun Mahler sai tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 suhteesta, ja h\xc3\xa4n kiinnostui vakavasti Alman s\xc3\xa4vellyksist\xc3\xa4 pahoitellen aiempaa asennettaan. Mahlerin vaatimuksesta ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ohjauksessa Alma Mahler valmisti viisi laulua julkaistavaksi, ja ne julkaisi 1910 Mahlerin oma kustantaja Universal Edition. N\xc3\xa4ihin aikoihin Mahler k\xc3\xa4vi kerran tapaamassa Sigmund Freudia avioliittonsa ongelmien vuoksi. Myrskyis\xc3\xa4n vaiheen aikana Alma ja Gustav Mahler matkustivat New Yorkiin, miss\xc3\xa4 Mahlerilla oli tuolloin tilap\xc3\xa4isi\xc3\xa4 teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4 kapellimestarina. Heid\xc3\xa4n ollessaan New Yorkissa Mahler sairastui helmikuussa 1911 vakavasti saatuaan tulehduksen, joka liittyi joitakin vuosia aiemmin todettuun syd\xc3\xa4nsairauteen. H\xc3\xa4n kuoli toukokuussa heid\xc3\xa4n palattuaan Wieniin._NEWLINE_Mahlerin kuoleman j\xc3\xa4lkeen Alma ei ottanut heti yhteytt\xc3\xa4 Gropiukseen. Vuosina 1912\xe2\x80\x931914 h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli myrskyis\xc3\xa4 suhde taiteilija Oskar Kokoschkan kanssa, joka maalasi useita teoksia Alman innoittamana, ja n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ehk\xc3\xa4 tunnetuin on maalaus Tuulen morsian. Suhteen Almaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tytty\xc3\xa4 Kokoschka tilasi Alman kokoisen ja n\xc3\xa4k\xc3\xb6isen nuken. Huhujen mukaan h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 olisi ollut nukke seuralaisenaan wienil\xc3\xa4isess\xc3\xa4 teatterissa. Kokoschkan omistamishalu uuvutti Almaa, ja suhteen ongelmat kyll\xc3\xa4styttiv\xc3\xa4t heid\xc3\xa4t molemmat._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan uhan edess\xc3\xa4 Kokoschka ilmoittautui armeijaan, ja Alma et\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 ja piti yhteytt\xc3\xa4 Walter Gropiukseen, joka my\xc3\xb6s oli tuolloin armeijassa. Alma ja Gropius avioituivat 1915 Gropiuksen ollessa lomalla. Heille syntyi tyt\xc3\xa4r Manon Gropius (1916\xe2\x80\x931935), joka kuoli 18-vuotiaana polioon. S\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Alban Berg s\xc3\xa4velsi viulukonserttonsa tyt\xc3\xb6n muistoksi. Armeijapalvelus piti Gropiuksen yh\xc3\xa4 poissa, ja Alma rakastui prahalaissyntyiseen runoilijaan ja kirjailijaan Franz Werfeliin syksyll\xc3\xa4 1917. Alma tuli raskaaksi ja synnytti pojan, Martin Carl Johannes Gropiuksen (1918\xe2\x80\x931919). Gropius luuli alkuun, ett\xc3\xa4 lapsi oli h\xc3\xa4nen, mutta Alman suhde Werfeliin paljastui pian. Vuoden kuluttua Alma ja Walter p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t erota. Sin\xc3\xa4 aikana ennenaikaisesti syntyneelle Martinille tuli vesip\xc3\xa4\xc3\xa4, ja h\xc3\xa4n kuoli kymmenen kuukauden ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Alman ja Gropiuksen ero virallistui 1920. Alma ja Werfel eliv\xc3\xa4t sen j\xc3\xa4lkeen yhdess\xc3\xa4, mutta Alma lykk\xc3\xa4si avioliiton solmimista Werfelin kanssa vuoteen 1929._NEWLINE_Kun It\xc3\xa4valta oli 1938 liitetty natsi-Saksaan, Alma ja juutalainen Werfel joutuivat l\xc3\xa4htem\xc3\xa4\xc3\xa4n It\xc3\xa4vallasta Ranskaan. He asuivat Sanary-sur-meriss\xc3\xa4 Ranskan Rivieralla kes\xc3\xa4st\xc3\xa4 1938 kev\xc3\xa4\xc3\xa4seen 1940. Kun Saksa oli hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nnyt Ranskaan ja miehitt\xc3\xa4nyt sen ja juutalaiset ja poliittiset vastustajat oli viety keskitysleireille, Alma ja h\xc3\xa4nen miehens\xc3\xa4 eiv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 olleet turvassa Ranskassa, joten he yrittiv\xc3\xa4t varmistaa p\xc3\xa4\xc3\xa4syn Yhdysvaltoihin. Heihin otti Marleille'ssa yhteytt\xc3\xa4 yhdysvaltalainen toimittaja Varian Fry, joka edusti yksityist\xc3\xa4 amerikkalaista j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6\xc3\xa4, joka avusti monien \xc3\xa4lymyst\xc3\xb6n j\xc3\xa4senten ja taiteilijoiden pakenemista maasta. Fry j\xc3\xa4rjesti Alman ja Franzin jalkapatikassa Pyreneiden yli Espanjaan, jotta he v\xc3\xa4lttyisiv\xc3\xa4t kohtaamasta ranskalaisia rajaviranomaisia, koska tarpeellisten maastapoistumislupien saanti osoittautui mahdottomaksi. Espanjasta he siirtyiv\xc3\xa4t Portugaliin ja nousivat siell\xc3\xa4 New Yorkiin l\xc3\xa4htev\xc3\xa4\xc3\xa4n laivaan. He asettuivat lopulta Los Angelesiin, jossa jo hiukan kirjailijana Yhdysvalloissa mainetta saanut Werfel nousi valtavaan suosioon romaanillaan Das Lied von Bernadette, josta tehtiin elokuva Bernadetten laulu p\xc3\xa4\xc3\xa4osassa Jennifer Jones. Werfel oli k\xc3\xa4rsinyt syd\xc3\xa4nvaivoista koko maanpakolaisuusajan ja kuoli syd\xc3\xa4nkohtaukseen Kaliforniassa 1945. Alma sai Yhdysvaltojen kansalaisuuden 1946. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n muutti New Yorkiin, jossa h\xc3\xa4n oli tunnettu kulttuuripersoona kuolemaansa asti vuoteen 1964.\n_START_SECTION_\nTaiteilija\n_START_PARAGRAPH_\nNuori Alma Schindler soitti pianoa lapsesta l\xc3\xa4htien, ja muistelmissaan h\xc3\xa4n kirjoittaa kokeilleensa s\xc3\xa4velt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 yhdeks\xc3\xa4nvuotiaana. H\xc3\xa4n opiskeli s\xc3\xa4velt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Josef Laborin ohjauksessa vuodesta 1895. H\xc3\xa4n tutustui Alexander von Zemlinskyyn alkuvuodesta 1900, aloitti samana syksyn\xc3\xa4 s\xc3\xa4vellystunnit ja jatkoi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n oppilaana aina siihen asti, kunnes h\xc3\xa4n avioitui Gustav Mahlerin kanssa, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n lopetti s\xc3\xa4velt\xc3\xa4misen l\xc3\xa4hes kokonaan. Sit\xc3\xa4 ennen h\xc3\xa4n oli s\xc3\xa4velt\xc3\xa4nyt liedej\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 soitins\xc3\xa4vellyksi\xc3\xa4 ja oopperakatkelman. H\xc3\xa4n s\xc3\xa4velsi en\xc3\xa4\xc3\xa4 satunnaisesti vuoden 1910 j\xc3\xa4lkeen. H\xc3\xa4nen lauluistaan on s\xc3\xa4ilynyt vain 17. Niist\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4toista ilmestyi h\xc3\xa4nen el\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n julkaisuina, jotka on p\xc3\xa4iv\xc3\xa4tty vuosille 1910, 1915 ja 1924. On ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4\xc3\xa4, jatkoiko h\xc3\xa4n s\xc3\xa4velt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 ollenkaan viimeisen julkaisun j\xc3\xa4lkeen. H\xc3\xa4nen kuolemansa j\xc3\xa4lkeen l\xc3\xb6ytyi viel\xc3\xa4 kolme s\xc3\xa4vellyst\xc3\xa4 k\xc3\xa4sikirjoituksina. Niist\xc3\xa4 kaksi julkaistiin 2000, ja yksi on viel\xc3\xa4 julkaisematta. Alma Mahlerin henkil\xc3\xb6kohtaiset paperit, my\xc3\xb6s s\xc3\xa4vellysk\xc3\xa4sikirjoitukset, on taltioitu Pennsylvanian yliopistoon. H\xc3\xa4nen s\xc3\xa4vellyksi\xc3\xa4\xc3\xa4n esitet\xc3\xa4\xc3\xa4n edelleen."