b'\n_START_ARTICLE_\nAlkiorakkula\n_START_PARAGRAPH_\nAlkiorakkula eli blastokysta on nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4n yksil\xc3\xb6kehityksen vaihe. Nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4n yksil\xc3\xb6kehityksess\xc3\xa4 tsygootti jakautuu yh\xc3\xa4 uudelleen ja uudelleen muodostaen kompaktin morulan. Sen syntymisen aika on lajikohtainen, ihmisell\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapahtuu noin 54 tunnin ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Alkiosta kehittyy ensin morula eli solurykelm\xc3\xa4. Noin 8-soluvaiheessa tapahtuu kompaktio, jossa morulan pinnan solut kiinnittyv\xc3\xa4t tiiviimmin yhteen. Kehityksen seuraavassa vaiheessa alkion sis\xc3\xa4lle muodostuu nesterakkula nimelt\xc3\xa4 blastoseeleontelo. Blastoseeleontelon synnytty\xc3\xa4 alkiota kutsutaan alkiorakkulaksi. Alkiorakkulan j\xc3\xa4lkeisi\xc3\xa4 vaiheita ovat mm. gastrulaatio ja neurulaatio. Kehitys alkiorakkulavaiheeseen asti kest\xc3\xa4\xc3\xa4 noin nelj\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja tapahtuu alkion uloimman kerroksen, zona pellucidan, glykoproteiinivaipan sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAlkiorakkulan syntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nKompaktissa morulassa on kaksi erillist\xc3\xa4 solukkoa: pintakerros (trofoblastit) ja sis\xc3\xa4kerros (sis\xc3\xa4solumassa). Kompaktion j\xc3\xa4lkeen trofoblastisolujen v\xc3\xa4lille syntyy tiiviit\xc3\xa4 liitoksia, jolloin solut alkavat pumpata natriumioneja soluv\xc3\xa4litilaan. Osmoosin ansiosta alkion sis\xc3\xa4lle muodostuu laajeneva nesterakkula eli blastoseeleontelo. Blastoseeleontelon synnytty\xc3\xa4 alkiota kutsutaan alkiorakkulaksi. Sis\xc3\xa4kerroksen solut j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4t alkiorakkulan reunaan, blastoseeleontelon ja trofoblastisolukerroksen v\xc3\xa4liin. My\xc3\xb6hemmin n\xc3\xa4m\xc3\xa4 solut muodostavat siki\xc3\xb6n kaikki solutyypit sek\xc3\xa4 istukan ja siki\xc3\xb6kalvojen rakenteita. Ne my\xc3\xb6s stimuloivat trofoblastisolujen jakautumista.\n_START_SECTION_\nKiinnittyminen kohdun sein\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n\n_START_PARAGRAPH_\nMatkalla kohtuun alkiorakkulan uloin kerros eli zona pellucida est\xc3\xa4\xc3\xa4 alkiorakkulaa kiinnittym\xc3\xa4st\xc3\xa4 munanjohtimen sein\xc3\xa4miin. Kohdussa alkiorakkula kuoriutuu ulos zona pellucidasta prosessissa, jossa trofoblastien eritt\xc3\xa4m\xc3\xa4 trypsiini tekee rei\xc3\xa4n zona pellucidaan. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in alkiorakkula p\xc3\xa4\xc3\xa4see vapaasti kasvamaan ja kiinnittym\xc3\xa4\xc3\xa4n kohdun sein\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kiinnittymisprosessin aloittaa trofoblastien ulkopinnan proteiinien, L-selektiinien, kiinnittyminen kohdun sein\xc3\xa4m\xc3\xa4n solujen hiilihydraattiketjuihin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 hidastaa alkiorakkulan liikett\xc3\xa4 ja lopulta pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sen, jolloin varsinainen kiinnittyminen alkaa. Trofoblastikerroksen kosketettua kohdun sein\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 se alkaa nopeasti jakautua sisemp\xc3\xa4\xc3\xa4n kerrokseen (solut sytotrofoblasteja) ja ulompaan kerrokseen (solut synsytiotrofoblasteja). Ulomman kerroksen mikrovillukset ty\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4t kohdun epiteeliin ja raivaavat siihen aukon proteolyyttisten entsyymien avulla. Kiinnitytty\xc3\xa4\xc3\xa4n kohdun sein\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n alkiorakkulan sis\xc3\xa4solumassa liikkuu kohti kiinnittymiskohtaa. Alkion pinnassa alkiorakkulan onteloon p\xc3\xa4in olevat solut litistyv\xc3\xa4t kerrokseksi jota kutsutaan hypoblastiksi. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 kerroksesta kehittyy endodermi.'