b'\n_START_ARTICLE_\nSaaristomeri\n_START_PARAGRAPH_\nSaaristomeri (ruots. Sk\xc3\xa4rg\xc3\xa5rdshavet) on saarten rikkoma merialue It\xc3\xa4merell\xc3\xa4, Suomessa. Alue rajoittuu id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Suomen lounaisrannikkoon ja l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 Ahvenanmantereeseen. Etel\xc3\xa4rajan muodostaa Pohjois-It\xc3\xa4meri ja pohjoisrajan Selk\xc3\xa4meri. Saaristomeren maisema-alue on kansallismaisema ja alueella sijaitsee Saaristomeren kansallispuisto._NEWLINE_Saaristomeri muodostuu noin 40\xc2\xa0000 saaresta, pienist\xc3\xa4 kallioluodoista suuriin asuttuihin, suurista avomerenomaisista merenselist\xc3\xa4 ja jokisuistoja muistuttavista saarilabyrinteista. Suuria, yli neli\xc3\xb6kilometrin laajuisia, saaria on 257 kappaletta. Saaristomeren keskisyvyys on vain 23 metri\xc3\xa4. Saaristomeri on Euroopan laajin saaristo, ja saarten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ll\xc3\xa4 mitattuna maailman suurin.\n_START_SECTION_\nSaariston asuttaminen\n_START_PARAGRAPH_\nVarsinais-Suomen saaristo on ollut asuttua my\xc3\xb6h\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kivikaudesta (noin 2000\xe2\x80\x931300 eaa.) l\xc3\xa4htien. Runsaat luonnonantimet houkuttelivat j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeen kivi- ja pronssikauden ihmisi\xc3\xa4 asumaan saaristoon. Tuolloin It\xc3\xa4meri oli suolaisempi ja se tarjosi runsaasti turskaa ja muita kaloja, sek\xc3\xa4 sadattuhannet hylkeet eliv\xc3\xa4t alueella. Ihmiset k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t runsasta merilinnustoa ravintonaan, sek\xc3\xa4 ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t sen munia ja untuvia. Karjatalouden ja marginaalisen maanviljelyn edellytykset saattoivat tuolloin olla jopa nykyist\xc3\xa4 paremmat l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4n ilmaston takia. Saaristomerell\xc3\xa4 tapahtuvan maankohoamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 merest\xc3\xa4 nousi asumiskelpoisia saaria, joille esihistoriallinen asutus levisi hiljalleen. Kivi- ja pronssikaudella ulkosaariston luodot olivat nykyist\xc3\xa4 20\xe2\x80\x9325 metri\xc3\xa4 alempana. Ulkosaaristo oli nykyisten Nauvon, Korppoon ja Houtskarin p\xc3\xa4\xc3\xa4saarien paikkeilla. Esimerkiksi Dragsfj\xc3\xa4rdiss\xc3\xa4 sijaitseva B\xc3\xb6tesbergetin kivikautinen asuinpaikka vuodelta 6000 eaa. on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n korkealla mets\xc3\xa4isell\xc3\xa4 yl\xc3\xa4ng\xc3\xb6ll\xc3\xa4 55 metri\xc3\xa4 merenpinnasta, kun tuolloin se oli yksin\xc3\xa4inen saari ulapalla._NEWLINE_Saaristomeren kansallispuiston yhteistoiminta-alueelta ei ole l\xc3\xb6ydetty kivikautisia asuinpaikkoja, mutta nelisenkymment\xc3\xa4 hautarauniota pronssi- ja rautakaudelta (500 eaa.\xe2\x80\x931150/1300 jaa.) tunnetaan. Saaristosta on kuitenkin l\xc3\xb6ydetty kaksi esihistoriallisen ajan linnaluotoa, jotka voisivat mahdollisesti olla rautakauden aikaisia._NEWLINE_Kalastuksen ja muiden saariston peruselinkeinojen lis\xc3\xa4ksi saaristolaiset harjoittivat kauppaa, k\xc3\xa4sit\xc3\xb6it\xc3\xa4 ja merenkulkua jo varhain. Viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n tultaessa pronssikaudelle purjehtiminen yleistyi koko It\xc3\xa4merell\xc3\xa4. Jo pronssikaudella Saaristomerelle levisi samanlaiset elinkeinot, hautaustavat ja metallink\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 kuin muuallakin It\xc3\xa4meren kulttuuripiiriss\xc3\xa4._NEWLINE_Tultaessa rautakaudelle (500 eaa.\xe2\x80\x931150) asutus levisi Saaristomeren kansallispuiston alueelle. Merkkin\xc3\xa4 t\xc3\xa4st\xc3\xa4, yhteistoiminta-alueelta on l\xc3\xb6ydetty useita rautakautisia muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. Siitep\xc3\xb6lyanalyysill\xc3\xa4 on osoitettu, ett\xc3\xa4 rannikolla on ollut maanviljely\xc3\xa4 rautakaudelta l\xc3\xa4htien. Yleisimm\xc3\xa4t muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset sijoittuvat juuri rautakauden lopulta 1800-luvulle asti._NEWLINE_N\xc3\xa4ytt\xc3\xa4vimpin\xc3\xa4 esihistoriallisen ajan muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksin\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 hautaraunioita. Ne on rakennettu pronssi- ja rautakaudella latomalla kivi\xc3\xa4. Raunioiden koko vaihtelee muutaman metrin l\xc3\xa4pimitasta kymmenien metrien levyisiin ja parin metrin korkuisiin hautar\xc3\xb6ykki\xc3\xb6ihin. Pronssikauden alkupuolella r\xc3\xb6ykki\xc3\xb6ihin haudattiin, mutta my\xc3\xb6hemmin siirryttiin polttotuhkaukseen. Joistakin r\xc3\xb6ykki\xc3\xb6ist\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty koruja ja aseita, niin kutsuttuja hauta-antimia. Osasta hauta-antimet ovat kadonneet tai niiss\xc3\xa4 ei ole ollut niit\xc3\xa4 alun perink\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kansanomainen nimi hautaraunioille on hiidenkiuas._NEWLINE_Hautarauniol\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 on tehty ymp\xc3\xa4ri saaristoa, hyvin erikoisilta saarilta. Suurin osa haudoista on niiden rakentamisaikoihin jo tehty isommille saarille, ja maankohoamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 ne ovat kasvattaneet kokoaan. Hautapaikka on usein valikoitunut, maastosta erottuvalta paikalta, kuten kallionhupuilta ja lakialueilta, joilta on n\xc3\xa4kym\xc3\xa4 merelle. Kansallispuiston hautarauniot ovat matalia, melko pieni\xc3\xa4, ja ne on rakennettu l\xc3\xa4helle saaren korkeinta kohtaa. Osa haudoista on my\xc3\xb6s rannalla tai usein hautar\xc3\xb6ykki\xc3\xb6n ryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Luultavasti kaikki Saaristomeren hautar\xc3\xb6ykki\xc3\xb6t ovat rautakaudelta. Kansallispuiston yhteistoiminta-alueella eniten hautoja l\xc3\xb6ytyy N\xc3\xb6t\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja Hiittisten suurimmilta saarilta. Jo tuolloin kyseiset alueet olivat tihe\xc3\xa4\xc3\xa4 saaristoa, josta oli lyhyt matka ulkosaaristoon kalaan ja hyljej\xc3\xa4ille. Alue on saattanut olla asuttu jo rautakaudella.\n_START_SECTION_\nRuotsalaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6 kansoittaa saariston\n_START_PARAGRAPH_\nSaaristomeren v\xc3\xa4kiluku alkoi kasvaa tuntuvasti 1200-luvun loppupuoliskolta alkaen kun ruotsalaisv\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 siirtyi sinne. Saaristomeren kansallispuiston yhteistoiminta-alueen nykyisist\xc3\xa4 kylist\xc3\xa4 noin puolet oli jo keskiajalla asutettuja._NEWLINE_Saaristomeren asukasluku jatkoi nousuaan 1500-luvun puoliv\xc3\xa4liin asti, jonka j\xc3\xa4lkeen se alkoi v\xc3\xa4het\xc3\xa4 nopeasti. Ihmism\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli k\xc3\xa4ynyt liian suureksi ja sen aikaisilla menetelmill\xc3\xa4 ei pystynyt el\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kaikkia. Olot saaristossa olivat k\xc3\xa4yneet karuiksi ja my\xc3\xb6s sodat sek\xc3\xa4 kulkutaudit vaivasivat yhteis\xc3\xb6j\xc3\xa4. Isoviha ja rutto varjostivat saaristolaisten el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 1700-luvun alkupuolella._NEWLINE_Suurin osa ulkosaariston arkeologisista l\xc3\xb6yd\xc3\xb6ist\xc3\xa4 liittyy kalastuselinkeinoon. T\xc3\xa4llaisia ovat muun muassa tilap\xc3\xa4isasumuksena k\xc3\xa4ytetyt tomtning-j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset, labyrintit, veneenvetopaikat, kiviuunit ja kallioon hakatut merkit. Tomtning-j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset ovat y\xc3\xb6pymissuojia tai varastorakennuksia, joita kalastajat rakensivat v\xc3\xa4liaikaisille paikoilleen. Kalastusmatkat olivat usein pitki\xc3\xa4, joten suoja oli elinehto saariston ankarissa s\xc3\xa4iss\xc3\xa4. Nykyaikaan n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 suojista on useimmiten s\xc3\xa4ilynyt vaakasuora, raivattu lattia-ala ja sit\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4 lohkareista ladottu muuri. Joskus my\xc3\xb6s kallionsein\xc3\xa4mi\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty rakennuksen osana._NEWLINE_Jurmon saarelta l\xc3\xb6ytyv\xc3\xa4t muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kset niin kutsutut munkinkeh\xc3\xa4t, ruotsiksi munkring, ovat Saaristomeren tutkituimpia muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4. Munkinkeh\xc3\xa4t ovat nelj\xc3\xa4 py\xc3\xb6re\xc3\xa4\xc3\xa4 kivikeh\xc3\xa4\xc3\xa4, joiden merkityst\xc3\xa4 on yritetty ratkaista jo 1700-luvulla, jolloin niit\xc3\xa4 ep\xc3\xa4iltiin k\xc3\xb6karilaisten munkkien rakentamiksi. Tieto saattaa pit\xc3\xa4\xc3\xa4 paikkansa, sill\xc3\xa4 tutkimukset ovat osoittaneet, ett\xc3\xa4 fransiskaanivelji\xc3\xa4 asui K\xc3\xb6karissa 1300-luvun lopulta 1530-luvulle saakka. Yhden tulkinnan mukaan keh\xc3\xa4t saattaisivat olla munkkien kalastusmatkojen tilap\xc3\xa4isasutuksiin liittyvi\xc3\xa4 tomtning-j\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksi\xc3\xa4._NEWLINE_1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 tekniset uudistukset helpottivat my\xc3\xb6s ulkosaaristolaisten el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Modernit kalastustavat, kuten koukku ja ajoverkot helpottivat kyl\xc3\xa4l\xc3\xa4isten ty\xc3\xb6taakkaa ja uusia v\xc3\xa4lineit\xc3\xa4 pystyttiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kylien ulkopuolellakin. Alueelle tuli uutta asutusta ja v\xc3\xa4kiluku kasvoi nopeasti._NEWLINE_1900-luvun alussa ihmisi\xc3\xa4 muutti saaristosta kaupunkeihin toimeentulon per\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 autioituivat kaukaisimmat ja karuimmat torpat. Ulkosaaristo pysyi asutettuna aina 1950-luvulle saakka. 1970-luvulla m\xc3\xb6kkil\xc3\xa4iset ihastuivat Saaristomereen ja uusia asukkaita virtasi taas saaristoon.\n_START_SECTION_\nSaariston muodostuminen\n_START_PARAGRAPH_\nSaaristomeren ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n kehityst\xc3\xa4 j\xc3\xa4\xc3\xa4kaudesta nykyaikaan on tutkittu paljon Turun yliopiston Geologian laitoksella. Tutkimukset perustuvat merenpohjasta kairattuihin, kuusi metri\xc3\xa4 pitkiin sedimenttin\xc3\xa4ytesarjoihin, joihin on taltioitunut Saaristomeren kehitys mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n per\xc3\xa4ytymisen j\xc3\xa4lkeen. Viimeisin (Fennoskandian) mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 vet\xc3\xa4ytyi alueen kaakkoisosista noin 11\xc2\xa0600 vuotta sitten. J\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi kohti luodetta, ja koko Saaristomeren vapautumiseen j\xc3\xa4\xc3\xa4n alta kului 700 vuotta. Mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n per\xc3\xa4\xc3\xa4ntyess\xc3\xa4 vedensyvyys Saaristomerell\xc3\xa4 oli runsaat 120 metri\xc3\xa4 nykyist\xc3\xa4 suurempi; koko alue oli j\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rven peitossa._NEWLINE_Noin 11\xc2\xa0100 vuotta sitten Saaristomerell\xc3\xa4 myllersi. Alueen kallioper\xc3\xa4 oli painunut mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6n alla kymmeni\xc3\xa4 metrej\xc3\xa4 alasp\xc3\xa4in, ja alkoi nyt nytk\xc3\xa4hdellen kohota alkuper\xc3\xa4iselle tasolleen. Maankamaran \xc3\xa4killiset liikunnot ja t\xc3\xa4r\xc3\xa4hdykset aiheuttivat pystysuuntaisia siirroksia sedimenttikerrostumissa sek\xc3\xa4 rinteiden luhistumisia. Sedimentaatio-olot rauhoittuivat 10\xc2\xa0300 vuotta sitten. Silloin elettiin Ancylusj\xc3\xa4rvi-vaiheen aikaa. Vedensyvyys Saaristomerell\xc3\xa4 oli yh\xc3\xa4 noin 85 metri\xc3\xa4 nykyist\xc3\xa4 suurempi._NEWLINE_Noin 9\xc2\xa0000 vuotta sitten It\xc3\xa4meren altaaseen alkoi tunkeutua Atlantilta suolaista merivett\xc3\xa4 Tanskan salmien l\xc3\xa4pi seurauksena valtamerten pinnan noususta mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tik\xc3\xb6iden sulaessa. Noin 7\xc2\xa0600 vuotta sitten Atlantin pinta saavutti tason, joka johti Saaristomerell\xc3\xa4 j\xc3\xa4rviolosuhteiden muuttumiseen murtovesiolosuhteiksi (Litorinameri-vaiheen alku) hyvin lyhyess\xc3\xa4 ajassa. Siirtyminen j\xc3\xa4rviolosuhteista murtovesiolosuhteisiin aiheutti huomattavia muutoksia vesimassan fysikaalisissa ja kemiallisissa ominaisuuksissa, mink\xc3\xa4 ansiosta perustuotanto kasvoi pintavesiss\xc3\xa4 nopeasti. Lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneen perustuotannon vuoksi merenpohjalle kerrostui eloper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ainesta runsaasti aiempaa enemm\xc3\xa4n, mik\xc3\xa4 voimisti hapenkulutusta merenpohjalla johtaen lopulta happiolosuhteiden heikkenemiseen. Ajalliset vaihtelut merenpohjan happitilanteessa ovatkin olleet tyypillisi\xc3\xa4 Saaristomerelle aivan nykyp\xc3\xa4iviin asti._NEWLINE_Murtovesivaiheen alkaessa vedensyvyys oli noin 45 metri\xc3\xa4 nykyist\xc3\xa4 suurempi. Sittemmin maankohoaminen on hidastunut, mutta se jatkuu yh\xc3\xa4 ollen nykyisin noin 4\xe2\x80\x935 mm vuodessa.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nSaaristomerell\xc3\xa4 sijaitsee Saaristomeren kansallispuisto. Luonto on hyvin erikoista, karua ja samalla rehev\xc3\xa4\xc3\xa4. Saaristomerta leimaavat rehev\xc3\xa4t saarnimetsik\xc3\xb6t ja karut kallioluodot. Ensimm\xc3\xa4isen Salpaussel\xc3\xa4n jatkeena alueen etel\xc3\xa4osissa on joukko soraharjun p\xc3\xa4tki\xc3\xa4 eli hiekkasaaria. Suurin n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 on Paraisten, Korppoon Jurmo. Toisen Salpaussel\xc3\xa4n jatkeena ovat muun muassa Kemi\xc3\xb6nsaaren, Dragsfj\xc3\xa4rdin \xc3\x96r\xc3\xb6. Hiekkasaarten kasvillisuus ja el\xc3\xa4imist\xc3\xb6 ovat tavallista rikkaampia ja poikkeavat kallioluotojen luonnosta._NEWLINE_Suuremmilla saarilla on samankaltaiset olot kuin Manner-Suomessa, mutta pienill\xc3\xa4 saarilla ja luodoilla on erilainen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6. Pienet saaret ovat usein puuttomia, mutta luonto on silti rikasta ja kasvukausi on Suomen pisin ja olosuhteet ovat aurinkoiset. Alituinen tuuli ja hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen tai olematon maaper\xc3\xa4 rajoittavat kasvien kasvua. Suurin osa saarista on kallioisia luotoja, mutta osa saarista on itse asiassa moreenista koostuvia Salpaussel\xc3\xa4n jatkeita, esimerkiksi Jurmo._NEWLINE_Olosuhteet voivat vaihdella suuresti jokaisen yksitt\xc3\xa4isen saaren v\xc3\xa4lill\xc3\xa4, riippuen saaren maaper\xc3\xa4st\xc3\xa4. Yksitt\xc3\xa4isell\xc3\xa4 saarella saattaa olla esimerkiksi pieni\xc3\xa4 makeavetisi\xc3\xa4 soita, murto- ja makeavetisi\xc3\xa4 lampia, pusikoita ja jopa suojaisia l\xc3\xa4hteit\xc3\xa4. Monet saariston kasvit ovat erilaisia kuin muualla. Esimerkiksi katajat kasvavat alle puolen metrin korkuisiksi, mutta saattavat olla usean metrin laajuisia._NEWLINE_Verrattuna itse saarien ja rannikon ekosysteemiin, itse It\xc3\xa4merell\xc3\xa4 on melko matala biodiversiteetti. Syy t\xc3\xa4h\xc3\xa4n on veden v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen suolapitoisuus, It\xc3\xa4meri ei ole meri, vaan murtovesiallas. Saaristossa veden suolapitoisuus on ainoastaan 0,6\xc2\xa0%. Suolapitoisuus on vaihdellut suuresti menneisyydess\xc3\xa4, joten lajit eiv\xc3\xa4t ole ehtineet sopeutua kunnolla. Kuitenkin suuri yksil\xc3\xb6iden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kertoo melko suotuisasta elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4. Tyypillisi\xc3\xa4 kalalajeja ovat silakka, hauki, muikku, ahven ja kampela._NEWLINE_Saaristossa on monia lajeja, joita ei esiinny muualla Suomessa. Esimerkiksi py\xc3\xb6ri\xc3\xa4inen on ainoa valaslaji, jota esiintyy s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti pohjoisella It\xc3\xa4merell\xc3\xa4. Arvioiden mukaan py\xc3\xb6ri\xc3\xa4isi\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 It\xc3\xa4merell\xc3\xa4 t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 ainoastaan noin 600 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4, kun niit\xc3\xa4 vuosisata sitten eli arviolta 10\xc2\xa0000\xe2\x80\x9320\xc2\xa0000. Toinen esimerkki on merikotka, joita el\xc3\xa4\xc3\xa4 Saaristomerell\xc3\xa4 melko paljon. Muita harvinaisia tai uhanalaisia el\xc3\xa4inlajeja ovat muun muassa r\xc3\xa4ysk\xc3\xa4, lapasotka ja norppa._NEWLINE_Saaristossa el\xc3\xa4\xc3\xa4 paljon lintuja. Lajeja ovat kyhmyjoutsen, riskil\xc3\xa4, silkkiuikku ja useita eri lokkilajeja. Viime aikoina saaristoon on levinnyt merimetsoja, ja niiden lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on alkanut kasvaa nopeasti. Merimetsoihin suhtaudutaan melko kielteisesti, ja niiden ulosteet tappavat korkean typpi- ja fosforipitoisuuden vuoksi kasvillisuuden. Merimetso on my\xc3\xb6s aiheuttanut n\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 kalastajien keskuudessa, sill\xc3\xa4 merimetsot sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t suuria m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 kalaa, mik\xc3\xa4 voi n\xc3\xa4ky\xc3\xa4 kalastajien kalasaaliin v\xc3\xa4hentymisen\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSaaristomeren kansallispuisto\n_START_PARAGRAPH_\nSaaristomeren kansallispuisto on Paraisten ja Kemi\xc3\xb6nsaaren kunnissa, Varsinais-Suomessa sijaitseva kansallispuisto. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1983 ja sen pinta-ala on 500 km\xc2\xb2. Aluetta hoitaa muiden Suomen kansallispuistojen tapaan Mets\xc3\xa4hallitus._NEWLINE_Saaristomeren kansallispuiston maisemaa hallitsevat laajat saaristot, jotka koostuvat kallioluodoista ja mets\xc3\xa4isist\xc3\xa4 saarista sek\xc3\xa4 suurista selk\xc3\xa4vesist\xc3\xa4. Puistoon voi tutustua useiden luontopolkujen, Sinisimpukan luontokeskuksen ja Saaristokeskus Korpostr\xc3\xb6min avulla. Alueella liikutaan omalla veneell\xc3\xa4, venematkalla tai saariston yhteysaluksilla._NEWLINE_Kansallispuistoa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6i laajempi yhteistoiminta-alue, jonka sis\xc3\xa4puolella sijaitsevat valtion omistamat alueet muodostavat kansallispuiston. Puisto on Unescon vuonna 1994 perustaman Saaristomeren biosf\xc3\xa4\xc3\xa4rialueen ydinosa. Puisto sai vuonna 2007 WWF:n kansainv\xc3\xa4lisen PAN Parks -sertifikaatin.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4imist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nSaaristomeren kansallispuiston el\xc3\xa4imist\xc3\xb6 tunnetaan varsin hyvin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisten laskentojen ja tutkimusten ansiosta. Nis\xc3\xa4k\xc3\xa4slajeja on tavattu 25, joista yleisimpi\xc3\xa4 ovat muun muassa mets\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4inen, vaivaisp\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4inen, mets\xc3\xa4j\xc3\xa4nis, mets\xc3\xa4myyr\xc3\xa4, peltomyyr\xc3\xa4, kettu, supikoira, minkki ja hirvi. Harmaahylje on runsastunut viime vuosina, norppa puolestaan v\xc3\xa4hentynyt. Kalakanta on runsas ja tavallisimpia lajeja ovat muun muassa silakka, ahven, hauki, s\xc3\xa4rki, lahna, kivinilkka, kampela ja simppu. My\xc3\xb6s linnusto on runsas ja kansallispuiston alueella on pesinyt ainakin 132 lintulajia, muun muassa runsaimpina ja n\xc3\xa4kyvimpin\xc3\xa4 kyhmyjoutsen, merimetso, sinisorsa, tukkasotka, haahka, pilkkasiipi, telkk\xc3\xa4, isokoskelo, tukkakoskelo, meriharakka, karikukko, punajalkaviklo, rantasipi, kalalokki, merilokki, harmaalokki, lapintiira, riskil\xc3\xa4, v\xc3\xa4st\xc3\xa4r\xc3\xa4kki, luotokirvinen, niittykirvinen, kivitasku, satakieli, pensaskerttu, hernekerttu ja varis. V\xc3\xa4h\xc3\xa4lukuisempia mutta s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisi\xc3\xa4 pesim\xc3\xa4lajeja ovat my\xc3\xb6s muun muassa mustakurkku-uikku, merihanhi, valkoposkihanhi, ristisorsa, harmaasorsa, lapasorsa, merikotka, teeri, tylli, t\xc3\xb6yht\xc3\xb6hyypp\xc3\xa4, lehtokurppa, merikihu, selk\xc3\xa4lokki, r\xc3\xa4ysk\xc3\xa4, kalatiira, ruokki, huuhkaja, kultarinta, kirjokerttu ja korppi. Harvinaisia tai ep\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisi\xc3\xa4 pesim\xc3\xa4lajeja ovat muun muassa etel\xc3\xa4nsuosirri, suokukko, pikkutiira, etel\xc3\xa4nkiisla, sarvip\xc3\xb6ll\xc3\xb6 ja suop\xc3\xb6ll\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nMinkin poisto\n_START_PARAGRAPH_\nSaaristomeren kansallispuiston alueella 1990-luvulla alkanut minkkien poistaminen eli tappaminen on lis\xc3\xa4nnyt monien lintulajien parim\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 ja parantanut pesim\xc3\xa4tulosta. Tutkituista 22 saaristolintulajista nelj\xc3\xa4ntoista lajin pesim\xc3\xa4kanta lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi, er\xc3\xa4iden, kuten tukkasotkan, pilkkasiiven ja lapintiiran, kanta runsastui selv\xc3\xa4sti, kun er\xc3\xa4iden toisten v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n. Vuonna 2006 alkoi minkkien poisto my\xc3\xb6s Dragsfj\xc3\xa4rdin V\xc3\xa4n\xc3\xb6n alueella, ja tulokset osoittavat, ett\xc3\xa4 er\xc3\xa4iden lintulajien pesim\xc3\xa4kannat runsastuivat nopeasti ja paljon.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nSaariston kulttuuri muistuttaa Suomen ruotsinkielisten rannikkoalueiden vastaavaa. Saaristossa on paljon vaikutteita Manner-Suomen kulttuurista, saaristossakin k\xc3\xa4yd\xc3\xa4\xc3\xa4n saunassa. Joitakin eroja tosin on \xe2\x80\x93 esimerkiksi juhannussalot ovat saaristossa osa suomenruotsalaisten juhannuksen viettoa, mutta Manner-Suomessa eiv\xc3\xa4t. Toisaalta kokkojen polttamisesta on tullut saaristossa osa juhannuksen viettoa vasta viime aikoina._NEWLINE_Kielellisesti saaristo voidaan jakaa kolmeen osaan. Ahvenanmaan saaristo l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 on l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ysin ruotsinkielinen, Turun saaristo on suurelta osin ruotsinkielinen ja pohjoinen saaristo on suomenkielinen._NEWLINE_Koska kristinusko levisi saaristoon ennen mannermaata, saariston kirkot ovat melko vanhoja, vanhimmat 1200\xe2\x80\x931400-luvuilta. Jomalan kirkko on Suomen vanhin kivinen kirkko, se rakennettiin todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti vuosien 1260 ja 1280 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4._NEWLINE_Yli 80 prosenttia mannersuomalaisista kuuluu Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon, ja osuus on viel\xc3\xa4 suurempi saaristossa, jossa ei ole lainkaan ortodoksista tai katolista seurakuntaa._NEWLINE_Saariston ruokakulttuuri muistuttaa Manner-Suomen vastaavaa. Saaristossa sy\xc3\xb6d\xc3\xa4\xc3\xa4n enemm\xc3\xa4n kalaa, erityisesti silakkaa, lohta ja kirjolohta. Saaristo on my\xc3\xb6s kuuluisa perinteisest\xc3\xa4 tummaleiv\xc3\xa4st\xc3\xa4, jonka valmistukseen k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n piim\xc3\xa4\xc3\xa4, siirappia ja maltaita. Ahvenanmaa on tunnettu my\xc3\xb6s pannukakustaan, joka eroaa tavanomaisesta pannukakusta sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 manna- tai riisipuuroa. Jopa h\xc3\xa4\xc3\xa4juhlat aloitettiin entisaikaan tarjoamalla vieraille pala pannukakkua. Sit\xc3\xa4 vaalitaan viel\xc3\xa4kin paikallisena kansallisruokana. Jouluaterian p\xc3\xa4\xc3\xa4ruoka on yleens\xc3\xa4 hauki, kun se mannermaalla on kinkku. Jouluisin Korppoon kalastajat toimittavat Suomen presidentille jouluhauen.'