b'\n_START_ARTICLE_\nTabla\n_START_PARAGRAPH_\nTabla (hindiksi \xe0\xa4\xa4\xe0\xa4\xac\xe0\xa4\xb2\xe0\xa4\xbe, teluguksi \xe0\xb0\xa4\xe0\xb0\xac\xe0\xb0\xb2\xe0\xb0\xbe, urduksi \xe2\x80\x8f\xd8\xaa\xd8\xa8\xd9\x84\xdb\x81\xe2\x80\x8e) on intialainen ly\xc3\xb6m\xc3\xa4soitin. Se koostuu kahdesta erikokoisesta rummusta, joita soitetaan k\xc3\xa4sin. Tablaa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n Intiassa laajasti sek\xc3\xa4 populaari- ett\xc3\xa4 taidemusiikissa. Nimi tulee arabian rumpua tarkoittavasta sanasta tabl.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nTablan kehittymisen ajankohta on ep\xc3\xa4selv\xc3\xa4. Varhaisin kiistattomasti tablaa k\xc3\xa4sittelev\xc3\xa4 historiallinen aineisto on per\xc3\xa4isin 1700-luvulta. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisen tulkinnan mukaan soittimen keksi intialainen runonlaulaja Amir Khusrau 1200-luvulla jakamalla pakhawaj-rummun kahteen osaan. H\xc3\xa4nen kirjoituksensa eiv\xc3\xa4t kuitenkaan suoraan mainitse tablaa. Jotkut ovat tulkinneet tablan esiintyv\xc3\xa4n jo tuhansia vuosia vanhoissa piirroksissa.\n_START_SECTION_\nRummut\n_START_PARAGRAPH_\nTabla koostuu kahdesta erikokoisesta k\xc3\xa4sinsoitettavasta rummusta. Molempien kalvot on tehty vuohennahasta. Ne kiinnitet\xc3\xa4\xc3\xa4n ja viritet\xc3\xa4\xc3\xa4n vuohen- tai kamelinnahasta tehdyll\xc3\xa4 nuoralla, jonka kireytt\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4det\xc3\xa4\xc3\xa4n gatta-nimisill\xc3\xa4 lieri\xc3\xb6m\xc3\xa4isill\xc3\xa4 puukiiloilla. Hienoviritys tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n ly\xc3\xb6m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 rummun punottua reunaa yl\xc3\xb6s- tai alasp\xc3\xa4in erityisell\xc3\xa4 vasaralla._NEWLINE_Molempien rumpujen kalvojen p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on t\xc3\xa4rkkelyksest\xc3\xa4 valmistettu musta sh\xc4\x81\xc4\xab-osa (my\xc3\xb6s g\xc4\x81b), jonka tarkka muotoilu muovaa olennaisesti kalvon v\xc3\xa4r\xc3\xa4htelyn tuottamia yl\xc3\xa4s\xc3\xa4veli\xc3\xa4 luoden tablalle ominaisen \xc3\xa4\xc3\xa4nen. Sh\xc4\x81\xc4\xabn laatu onkin yleens\xc3\xa4 olennaisin ero halvan ja kalliin tablan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nD\xc4\x81y\xc4\x81\xc3\xb1\n_START_PARAGRAPH_\nPienempi rumpu, d\xc4\x81y\xc4\x81\xc3\xb1 (suom. oikea), on yleens\xc3\xa4 tehty kapenevasta sheshamin, tiikin tai ruusupuun palasta kovertamalla se puoliksi ontoksi. Sit\xc3\xa4 soitetaan hallitsevalla k\xc3\xa4dell\xc3\xa4. D\xc4\x81y\xc4\x81\xc3\xb1 ei ole inharmoninen vaan soi selv\xc3\xa4sti tietylt\xc3\xa4 s\xc3\xa4velkorkeudelta. Siksi se viritet\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteissoitossa muiden soittimien mukaan, yleens\xc3\xa4 soolostemman toonikaan, dominanttiin tai subdominanttiin. Muita nimityksi\xc3\xa4 d\xc4\x81y\xc4\x81\xc3\xb1ille ovat d\xc4\x81hina, siddha ja chatt\xc5\xab. Sit\xc3\xa4 voidaan kutsua my\xc3\xb6s pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n tablaksi.\n_START_SECTION_\nB\xc4\x81y\xc4\x81\xc3\xb1\n_START_PARAGRAPH_\nIsompi rumpu on nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4n b\xc4\x81y\xc4\x81\xc3\xb1 (suom. vasen) ja sen \xc3\xa4\xc3\xa4ni on kumean bassomainen. Se tunnetaan my\xc3\xb6s nimill\xc3\xa4 dagga, dugg\xc4\xab ja dh\xc4\x81m\xc4\x81. B\xc4\x81y\xc4\x81\xc3\xb1 on tehty usein messingist\xc3\xa4, tosin halvimmissa malleissa tavataan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 alumiinia tai ter\xc3\xa4st\xc3\xa4. Kupari on materiaalina kallis mutta arvostettu, ja etenkin vanhoissa b\xc4\x81y\xc4\x81\xc3\xb1eissa k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s puuta. Bengalin alueella esiintyy my\xc3\xb6s savisia b\xc4\x81y\xc4\x81\xc3\xb1-rumpuja.\n_START_SECTION_\nSoittaminen\n_START_PARAGRAPH_\nTablaa soitetaan istuen. Rummut pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n paikallaan asettamalla ne toroidin muotoisille tyynyille (chutta eli guddi). Tyynyt on yleens\xc3\xa4 tehty koristeellisesta kankaasta ja t\xc3\xa4ytetty kasvinosilla tai muulla muovailtavalla aineksella._NEWLINE_Erilaisia sormien ja k\xc3\xa4mmenen asentoja yhdistelem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tablasta saadaan hyvin monipuolisia \xc3\xa4\xc3\xa4ni\xc3\xa4, joista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisi\xc3\xa4 bol-nimi\xc3\xa4. Liikeratojen on oltava varsin tarkkoja, sill\xc3\xa4 pienikin muutos k\xc3\xa4den asennossa voi muuttaa sointia merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. Perinteisess\xc3\xa4 soitossa d\xc4\x81y\xc4\x81\xc3\xb1 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 yll\xc3\xa4 rytmi\xc3\xa4 ja b\xc4\x81y\xc4\x81\xc3\xb1 luo erilaisia korostuksia ja tehosteita.\n_START_SECTION_\nTyylisuunnat, ghar\xc4\x81n\xc4\x81\n_START_PARAGRAPH_\nEri tablaperinteiden suuntauksista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n nime\xc3\xa4 ghar\xc4\x81n\xc4\x81. Kuusi perinteist\xc3\xa4 suurta tyylisuuntaa ovat Delhi-, Lucknow-, Ajrara-, Farukhabad-, Benares- ja Punjab-ghar\xc4\x81n\xc4\x81t._NEWLINE_Ghar\xc4\x81n\xc4\x81-opit olivat ennen tarkoin varjeltuja salaisuuksia, jotka periytyiv\xc3\xa4t mestareilta l\xc3\xa4hisukulaisille. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n soittotyylit ovat jossakin m\xc3\xa4\xc3\xa4rin yhdistyneet, eik\xc3\xa4 soittajia en\xc3\xa4\xc3\xa4 jaeta yht\xc3\xa4 selv\xc3\xa4sti koulukuntiin.'