b'\n_START_ARTICLE_\nMadagaskarinuikku\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nMadagaskarinuikku on noin 25 senttimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4. Sen tunnistaa pesim\xc3\xa4h\xc3\xb6yhenyksest\xc3\xa4, jossa on musta p\xc3\xa4\xc3\xa4laki ja juova alas niskaan, usein punertavat korvanpeitinh\xc3\xb6yhenet ja kaulan sivut, vaaleanharmaat posket, kurkku ja kaulan etuosa. Joillakin yksil\xc3\xb6ill\xc3\xa4 on kapea valkea juova silm\xc3\xa4n alla p\xc3\xa4\xc3\xa4laen ja korvanpeitinh\xc3\xb6yhenten v\xc3\xa4liss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytyminen ja pesint\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLaji on paikkalintu mutta voi siirty\xc3\xa4 etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n sopivaa elinaluetta. Se pesii elokuun ja maaliskuun v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana makeanveden j\xc3\xa4rvill\xc3\xa4 ja lammilla, joissa kasvaa lumpeita. Se rakentaa vesikasvillisuudesta pes\xc3\xa4n, joka kiinnittyy rantakasvillisuuteen, varsinkin lummekasveihin.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nLajin p\xc3\xa4\xc3\xa4ravintoa ovat todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti hy\xc3\xb6nteiset,  mutta se voi sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 my\xc3\xb6s pieni\xc3\xa4 kaloja ja \xc3\xa4yri\xc3\xa4isi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUhat\n_START_PARAGRAPH_\nLajin uhkana ovat elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6je tuhoutuminen riisin- ja rahakasviviljelyn takia sek\xc3\xa4 uudet kalalajit ja kalastuksen tehostuminen ja takertuminen verkkoihin. Kasvinsy\xc3\xb6j\xc3\xa4kalalajien istutus v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 vesikasvillisuutta, mik\xc3\xa4 suosii pikku-uikkua, ja sen on arveltu olevan uhka madagaskarinuikulle. Merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 on kuitenkin ett\xc3\xa4 kalastus on Madagascarilla vaaraksi kaikille uikkulajeille.'