b'\n_START_ARTICLE_\nKansakunta\n_START_PARAGRAPH_\nKansakunta tarkoittaa ihmisyhteis\xc3\xb6\xc3\xa4, jonka j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 toisiinsa ja erottaa muista kansakunnista esimerkiksi yhteinen kotimaa, historia, julkinen kulttuuri ja talous. Kansakunnan k\xc3\xa4site syntyi 1700- ja 1800-luvun nationalismin seurauksena Euroopassa, kun eri valtiot alkoivat selke\xc3\xa4sti eriyty\xc3\xa4 ja muodostaa omia kansallisia hallintokulttuureitaan.\n_START_SECTION_\nM\xc3\xa4\xc3\xa4ritelmi\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nAnthony D. Smithin m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4n mukaan kansakunta on ihmisyhteis\xc3\xb6, jolla on nimi, joka el\xc3\xa4\xc3\xa4 kotimaassaan ja jolla on yhteisi\xc3\xa4 myyttej\xc3\xa4 ja yhteinen historia, yhteinen julkinen kulttuuri, yhten\xc3\xa4inen talous sek\xc3\xa4 yht\xc3\xa4l\xc3\xa4iset oikeudet ja velvollisuudet. Kansakunnan ei v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4 tarvitse hallita aluettaan v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n autonomisena yksikk\xc3\xb6n\xc3\xa4, vaan riitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 se pyrkii hallinnolliseen autonomiaan ja asuu myyttien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kotimaassaan. Kansakunta on suppeampi k\xc3\xa4site kuin etninen yhteis\xc3\xb6. Ne eroavat siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kansakunnassa on oltava kokonainen yhteinen julkinen kulttuuri mutta etnisess\xc3\xa4 ryhm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 eri v\xc3\xa4est\xc3\xb6ryhmill\xc3\xa4 voi olla vain jokin yhteinen kulttuuripiirre. Toinen ero on siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 etnisen ryhm\xc3\xa4n sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 voi kansakunnasta poiketen olla suuriakin eroja oikeuksien ja velvollisuuksien suhteen esimerkiksi eri s\xc3\xa4\xc3\xa4tyjen kesken._NEWLINE_Modernissa maailmassa kansakuntien j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 liitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t yhteen valtion s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4m\xc3\xa4t lailliset oikeudet ja moderni kansalaisuus. Entisaikoina saman teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n t\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t uskonnollinen laki ja rituaalit. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n pohjalta Anthony D. Smith pit\xc3\xa4\xc3\xa4 mahdollisena, ett\xc3\xa4 jo my\xc3\xb6h\xc3\xa4isantiikin ajan juutalaisia ja armenialaisia voitaisiin kutsua kansakunniksi. Keskiajan Euroopan kansakunnat pohjautuivat Smithin mukaan lateraalisiin etnisiin yhteis\xc3\xb6ihin. Ne voidaan jaotella dynastiseen ja patriisityyppiin. Vahvoihin valtioihin perustuvia dynastisia kansakuntia olivat Englanti, Skotlanti, Ranska, Tanska, Ruotsi, Espanja, Puola ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 jonkin aikaa my\xc3\xb6s Unkari. Ep\xc3\xa4yhten\xc3\xa4isempiin patriisityypin kansakuntiin kuuluivat my\xc3\xb6h\xc3\xa4iskeskiajan Sveitsi ja Alankomaat, osittain my\xc3\xb6s Irlanti. Euroopan ulkopuolella kansakunnaksi Smith nime\xc3\xa4\xc3\xa4 Tokugawa-suvun 1600\xe2\x80\x931800-luvuilla hallitseman Japanin. Kaikille esimoderneille kansakunnille oli ominaista, ett\xc3\xa4 ne muodostuivat v\xc3\xa4hitellen eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 mink\xc3\xa4\xc3\xa4n ihmisryhm\xc3\xa4n tietoisen tavoittelun tuloksena._NEWLINE_Benedict Andersonin mukaan kansakuntaa m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 kolme asiaa: rajat, jotka kansakuntia erottavat; ajatus ja mahdollisuus kansakunnan suvereenisuudesta; sek\xc3\xa4 se, ett\xc3\xa4 kansakunta kuvitellaan yhteis\xc3\xb6ksi. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhteis\xc3\xb6 viittaa siihen, ett\xc3\xa4 kansakuntaan liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n ajatus syv\xc3\xa4st\xc3\xa4 horisontaalisesta toveruudesta. Kuvitteleminen taas tarkoittaa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kansalaiset eiv\xc3\xa4t koskaan tunne suurinta osaa kansakunnan muista asukkaista tai edes kuule heist\xc3\xa4, mutta silti jokaisen kansalaisen mieless\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 kuva kansakunnan j\xc3\xa4senten v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 yhteydest\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n veljeyden, sisaruuden tai kansalaisuuden ansiosta ihmiset ovat tunnistaneet omat ja toisten velvollisuudet, ja he ovat jopa voineet esimerkiksi sodissa uhrata henkens\xc3\xa4 is\xc3\xa4nmaansa ja kansallisten arvojensa puolesta.'