b'\n_START_ARTICLE_\nHimera\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nHimera sijaitsi Sisilian pohjoisrannikolla Himera-joen (nyk. Fiume Grande) suussa. Sen l\xc3\xa4nsipuolella sijaitsivat Soloeis ja Panormos ja it\xc3\xa4puolella Kefaloidion. Thukydides sanoo kaupungin olleen koko pohjoisrannikon ainoa kreikkalaiskaupunki, mill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n tarkoitti todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti itsen\xc3\xa4isi\xc3\xa4 poliksia; pohjoisrannikolla my\xc3\xb6s sijainnut Mylai oli nimitt\xc3\xa4in Zanklen eli my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n Messenen alaisuudessa. Seudun muut kaupungit olivat Sisilian paikallisten heimojen tai karthagolaisten kaupunkeja._NEWLINE_Himeran kaupunkivaltion hallussa ollut alue tunnettiin nimell\xc3\xa4 Himeraia (\xe1\xbc\xb9\xce\xbc\xce\xb5\xcf\x81\xce\xb1\xce\xaf\xce\xb1). Alue oli suhteellisen suurikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu noin 700 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4, josta ydinaluetta oli noin 50 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Se k\xc3\xa4sitti suuren osan saaren pohjoisesta rannikkotasangosta kaupungin ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 tasangon etel\xc3\xa4laidalla olleet kukkulat. Etel\xc3\xa4puolella kaupunkivaltion alue rajautui Gelan ja Akragaan alueisiin. Kaupunkivaltion v\xc3\xa4kiluvuksi on arvioitu 400-luvulla eaa. v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n 20\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4, josta puolet asui kaupunkikeskuksessa ja puolet maaseudulla._NEWLINE_Viel\xc3\xa4 1800-luvulla Himera sijoitettiin usein virheellisesti l\xc3\xa4nnemm\xc3\xa4ksi Fossa San Leonardo -joen suuhun, aivan my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n Thermain kaupungin viereen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in kyseinen joki tulkittiin Himera-joeksi.\n_START_SECTION_\nArkaainen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nHimera oli Sisilian koilliskulmassa sijainneen Zanklen kaupungin perustama siirtokunta. Perustaminen tapahtui vuonna 648 eaa., mik\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n sill\xc3\xa4 perusteella, ett\xc3\xa4 Diodoros Sisilialainen sanoo t\xc3\xa4m\xc3\xa4n tapahtuneen 240 vuotta ennen kaupungin tuhoutumista. Thukydideen mukaan zanklelaisten siirtokuntalaisten, jotka olivat taustaltaan khalkislaisia, ohella Himeraa perustettaessa oli mukana my\xc3\xb6s Zanklen vastaanottamia syrakusalaisia sis\xc3\xa4llissodassa tappion k\xc3\xa4rsineit\xc3\xa4 maanpakolaisia, jotka tunnettiin nimityksell\xc3\xa4 myletidit (Myletidai). Seurauksena Himeran kulttuuri ja lait olivat joonialais-khalkislaisia, mutta sen joonialaisessa murteessa oli my\xc3\xb6s doorilaisen murteen vaikutteita. Kaupungin perustajiksi mainitaan Eukleides, Simon ja Sakon._NEWLINE_Himeran varhaisesta historiasta tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n antiikin l\xc3\xa4hteist\xc3\xa4 vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. Aristoteles mainitsee kaupungin olleen jossain vaiheessa Falaris-nimisen tyrannin hallussa. Tunnetuin himeralainen lienee runoilija Stesikhoros (n. 630\xe2\x80\x93555 eaa.), joka osallistui Aristoteleen mukaan huomattavasti kotikaupunkinsa politiikkaan. H\xc3\xa4nen patsaansa oli Thermaissa viel\xc3\xa4 Ciceron aikana. Kaupungin kansalaisesta k\xc3\xa4ytettiin etnonyymi\xc3\xa4 Himeraios (\xe1\xbc\xb9\xce\xbc\xce\xb5\xcf\x81\xce\xb1\xe1\xbf\x96\xce\xbf\xcf\x82), my\xc3\xb6hemmin latinaksi Himerensis. Himera l\xc3\xb6i omaa hopearahaa 500-luvulta eaa. ja pronssirahaa 400-luvulta eaa. l\xc3\xa4htien._NEWLINE_Kaupungin vaiheista tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n enemm\xc3\xa4n vasta noin vuodelta 490 eaa., jolloin se tarjosi turvapaikan Zanklen tyrannille Skytheelle, kun t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli ajettu pois kotikaupungistaan. Pian t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Himeran tyranniksi nousi Terillos, joka pyrki lujittamaan valtaansa solmimalla l\xc3\xa4heisen liiton Zanklea ja Rhegionia hallinneen Anaksilaan kanssa. Terillos ei kuitenkaan voinut vastustaa Akragaan tyrannia Theronia, joka ajoi Terilloksen Himerasta.\n_START_SECTION_\nHimeran taistelu 480 eaa.\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Terillos pyysi apua Karthagosta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johti karthagolaisten ensimm\xc3\xa4iseen sotaretkeen Sisiliaan vuonna 480 eaa. Hamilkarin kerrotaan tuoneen saarelle 300\xc2\xa0000 miehen armeijan. Jos t\xc3\xa4m\xc3\xa4 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 paikkansa, suunnitelmissa oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti muutakin kuin pelk\xc3\xa4n Himeran valtaaminen. Toisaalta Himeran nousu oli jo \xc3\xa4rsytt\xc3\xa4nyt karthagolaisia aiemminkin, sill\xc3\xa4 se oli vaivannut l\xc3\xa4heisi\xc3\xa4 Panormoksen ja Soloein karthagolaiskaupunkeja. My\xc3\xb6s t\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 Hamilkarin ensimm\xc3\xa4inen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys suuntautui Himeraan. Kaupungin puolustusta johti Theron, joka onnistui kest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n siihen saakka, kunnes sai apua Syrakusan tyrannilta Gelonilta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kreikkalaiset saivat t\xc3\xa4ydellisen voiton karthagolaisten kooltaan ylivoimaisesta armeijasta Himeran taistelussa. Se ajoittui samoihin aikoihin kuin Salamiin taistelu em\xc3\xa4maassa Kreikassa, ja sai Sisilian kreikkalaisten parissa samanlaisen symbolisen aseman. Lopulta syntyi traditio, ett\xc3\xa4 taistelut olisi jopa k\xc3\xa4yty samana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKlassinen kausi\n_START_PARAGRAPH_\nSuuren voiton seurauksena Theron oli kaupungin sek\xc3\xa4 samalla Akragaan kiistaton hallitsija. Theronin huomio oli ennen kaikkea viimeksi mainitussa, ja h\xc3\xa4n j\xc3\xa4tti Himeran poikansa Thrasydaioksen hallittavaksi. Nuorukaisen kuvataan hallinneen julmasti, mik\xc3\xa4 sai kansalaiset k\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 vastaan ja pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n apua Syrakusan tyrannilta Hieronilta, joka oli riidoissa Theronin kanssa. Hieron ei kuitenkaan auttanut himeralaisia, vaan paljasti salaliiton Theronille. Theron otti vallan kaupungissa itselleen vuonna 476 eaa., ja surmautti suuren m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kaupungin joonialaisista ja ajoi loput maanpakoon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n asutti kaupunkiin uutta doorilaista v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 eri puolilta. Seurauksena kaupungista tuli instituutioiltaan ja politiikaltaan k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 yksi Sisilian doorilaiskaupungeista._NEWLINE_Theronin kuoltua vuonna 472 eaa. Himera oli j\xc3\xa4lleen jonkin aikaa Thrasydaioksen vallassa. Hieron kukisti Thrasydaioksen, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 menetti sek\xc3\xa4 Himeran ett\xc3\xa4 Akragaan. Vuonna 466 eaa. himeralaiset auttoivat puolestaan syrakusalaisia syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Thrasybuloksen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen, vuonna 461/460 eaa., Himerasta maanpakoon joutuneet saivat palata kaupunkiin. Diodoros kuvaa kaupungin v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4neen liialliset sis\xc3\xa4iset ristiriidat, ja niin se sai nauttia Sisilian kaupunkien yleisest\xc3\xa4 noin puoli vuosisataa kest\xc3\xa4neest\xc3\xa4 kukoistuskaudesta noin 460\xe2\x80\x93410 eaa. 400-luvulla eaa. kaupungin kansalaisiin kuului Olympian kisojen 472 ja 464 eaa. voittaja Ergoteles, joka oli kuitenkin muualta kotoisin. Olympian kisojen voittoja kaupungilla tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen koko antiikin ajalla ainakin kuusi._NEWLINE_Ateenan Sisilian sotaretken aikaan vuonna 415 eaa. himeralaiset olivat ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4, jotka tarjosivat tukeaan Ateenan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen kohteeksi joutuneelle Syrakusalle. He eiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n sallineet Ateenan laivaston rantautua kapunkiin, kun Nikias pyysi sit\xc3\xa4. Gylippos vei sotajoukon Syrakusan avuksi Himeran kautta, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 sotajoukko koostui suurelta osaltaan himeralaisista.\n_START_SECTION_\nHimeran taistelu 409 eaa.\n_START_PARAGRAPH_\nHimera kohtasi tuhonsa Karthagon toisen Sisilian sotaretken ja seuranneen uuden Himeran taistelun my\xc3\xb6t\xc3\xa4 vuonna 409 eaa. Karthagolaisten ensisijainen tavoite oli tukea Segestaa sen naapuria Selinusta vastaan, mutta n\xc3\xa4ill\xc3\xa4 oli selv\xc3\xa4sti my\xc3\xb6s suurempia suunnitelmia. Selinuksen kukistuttua Hannibal hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Himeraan. Kaupunki oli huonosti valmistautunut, mutta onnistui tuottamaan karthagolaisille tappioita. Himera sai apua Syrakusalta, josta saapui 4\xc2\xa0000 miest\xc3\xa4 Diokleen johdolla. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 alkoi kuitenkin huolia Syrakusan itsens\xc3\xa4 turvallisuuden puolesta ja vet\xc3\xa4ytyi, jonka j\xc3\xa4lkeen Himera j\xc3\xa4i karthagolaisten armoille. Suuri joukko himeralaisia surmattiin ja Hannibal muun muassa uhrasi 3\xc2\xa0000 kaupungin asukasta isois\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Hamilkarin muistolle. Kaupunki tuhottiin maan tasalle temppelit mukaan lukien ja hyl\xc3\xa4ttiin.\n_START_SECTION_\nKaupungin tuhon j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\nHimeran korvaajaksi perustettiin Thermai Himeraiain (Thermae Himerenses) kaupunki. Sen perustivat karthagolaiset vuonna 407 eaa., ja se sijoitettiin ilmeisesti tarkoituksella hieman eri paikkaan, jotta Himeran paikka j\xc3\xa4isi asumattomaksi. Uusi kaupunki peri monien mieless\xc3\xa4 Himeran aseman, ja siksi antiikin l\xc3\xa4hteiss\xc3\xa4 puhutaan himeralaisista ja joskus my\xc3\xb6s Himerasta ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin se olisi edelleen ollut olemassa my\xc3\xb6s kaupungin todellisen tuhon j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Muun muassa Diodoros vaikuttaa antavan ristiriitaista tietoa sanoessaan toisaalla, ettei Himeraa koskaan rakennettu uudestaan ja ett\xc3\xa4 kaupunki oli edelleen asuttamaton viel\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen aikanaan; ja toisaalla, ett\xc3\xa4 himeralaiset, samoin kuin selinuslaiset ja akragaslaiset, saivat palata kotikaupunkiensa paikalle Karthagon kanssa vuonna 405 eaa. tehdyn rauhan j\xc3\xa4lkeen sill\xc3\xa4 ehdolla, ett\xc3\xa4 alistuvat Karthagon valtaan eiv\xc3\xa4tk\xc3\xa4 rakenna kaupunginmuurejaan uudelleen. Himera vaikuttaisi my\xc3\xb6s olleen olemassa jossain muodossa vuonna 397 eaa., koska kaupungin kerrotaan liittyneen tuona vuonna Dionysios I:n sotaan Karthagoa vastaan, vaikkakin se palasi takaisin liittoon Karthagon kanssa seuraavana vuonna. Diodoros sanoo my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 Agathokleen ja Karthagon vuonna 314 eaa. solmimassa rauhassa sovittiin Himeran s\xc3\xa4ilyv\xc3\xa4n Karthagon vallassa. Todellisuudessa kaikissa n\xc3\xa4iss\xc3\xa4 tapauksissa on mit\xc3\xa4 ilmeisimmin kyse Thermaista._NEWLINE_Cicero selvent\xc3\xa4\xc3\xa4 asiaa mainitsemalla, ett\xc3\xa4 Himeran tuhon (ja Karthagon kanssa tehdyn rauhan) j\xc3\xa4lkeen hengiss\xc3\xa4 selvinneet asukkaat asettuivat l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 sijainneeseen Thermaihin. N\xc3\xa4in uuteen kaupunkiin asettuneet himeralaiset s\xc3\xa4ilyiv\xc3\xa4t olemassa kansanryhm\xc3\xa4n\xc3\xa4, johon viitattiin edelleen \xe2\x80\x9dhimeralaisina\xe2\x80\x9d, ja heill\xc3\xa4 oli edelleen olemassa \xe2\x80\x9dhimeralaisten kaupunki\xe2\x80\x9d, joka n\xc3\xa4htiin vanhan perillisen\xc3\xa4. Cicero esimerkiksi mainitsee, ett\xc3\xa4 Scipio Africanus palautti Karthagon kukistumisen j\xc3\xa4lkeen Himerasta Karthagoon viedyt patsaat himeralaisille Thermaihin, aivan samoin kuin palautti Akragaasta ja Gelasta viedyt patsaat n\xc3\xa4ihin kaupunkeihin. Erikoisempaa on kuitenkin se, ett\xc3\xa4 nimi \xe2\x80\x9dHimera\xe2\x80\x9d esiintyy ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin olemassa olevana kaupunkina viel\xc3\xa4 Pomponius Melalla ja Pliniuksella, vaikka kaupungin tuhosta oli tuossa vaiheessa jo yli 400 vuotta._NEWLINE_Himeran arkeologisia kaivauksia on suoritettu muun muassa vuosina 1963\xe2\x80\x931972.\n_START_SECTION_\nRakennukset ja l\xc3\xb6yd\xc3\xb6kset\n_START_PARAGRAPH_\nAkropolis, alakaupunki ja kaupunginmuurit_NEWLINE_Himeran akropoliina eli linnavuorena toimi pohjois-etel\xc3\xa4suuntainen kukkula, joka sijaitsee Himera (Fiume Grande) -joen l\xc3\xa4nsipuolella sen ja pienemm\xc3\xa4n Torto-joen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 jokien suuta ja rannikkoa. Sen pinta-ala oli noin 32 hehtaaria. Alakaupunki, jonka pinta-ala oli noin 50 hehtaaria, levitt\xc3\xa4ytyi ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4lle rannikkotasangolle._NEWLINE_Kaupungin vanhimmat asutusj\xc3\xa4\xc3\xa4nteet 600-luvulta eaa. ovat alhaalta tasangolta. My\xc3\xb6hemmin asutus levisi akropoliille, joka on ollut kokonaisuudessaan rakennettua kaupunkialuetta jo arkaaisella kaudella. Asutus vaikuttaa kuitenkin keskittyneen kukkulan pohjois- ja etel\xc3\xa4osiin. Niit\xc3\xa4 yhdisti noin 6,2 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 katumainen aukio. Kaupungissa on ollut suunniteltu asemakaava. Sen varhaisimmat vaiheet olivat per\xc3\xa4isin jo 600\xe2\x80\x93500-luvuilta eaa., ja se uusittiin kaupungin j\xc3\xa4lleenrakennuksessa noin 580\xe2\x80\x93570 eaa. Akropolis on ollut ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity muurein, joista on s\xc3\xa4ilynyt osia erityisesti etel\xc3\xa4- ja it\xc3\xa4sivuilla._NEWLINE_Akropoliin temppelit_NEWLINE_Akropoliin koilliskulmassa oli Athenelle omistettu pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alue, jolta on l\xc3\xb6ydetty nelj\xc3\xa4n eri temppelin rauniot. Temppelit olivat esidoorilaista mallia, eik\xc3\xa4 niiss\xc3\xa4 ollut peristasista. Pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alue oli ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ity temenos-muurilla._NEWLINE_Vanhin temppeli oli rakennettu arkaaisella kaudella pian kaupungin perustamisen j\xc3\xa4lkeen. Sen koko oli noin 15,7 x 6 metri\xc3\xa4. Sen l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 on l\xc3\xb6ydetty votiivilahjak\xc3\xa4tk\xc3\xb6, jossa oli suuri joukko esineit\xc3\xa4. Vanhan temppelin perustusten p\xc3\xa4\xc3\xa4lle rakennettiin uusi suurempi temppeli my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 arkaaisella kaudella 500-luvun puolessa v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 eaa. Uuden temppelin koko oli noin 30,7 x 10,6 metri\xc3\xa4. Temppeli oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kaupungin ja temppelin tuhoutumiseen vuonna 409 eaa. saakka. Siit\xc3\xa4 on s\xc3\xa4ilynyt perustusten lis\xc3\xa4ksi suuri joukko terrakotasta tehtyj\xc3\xa4 koristeosia. Temppelin alttari oli tavan mukaan sen it\xc3\xa4puolella. Sen koko oli noin 13,1 x 5,6 metri\xc3\xa4._NEWLINE_Kolmas temppeli sijaitsi pyh\xc3\xa4kk\xc3\xb6alueen pohjoislaidalla. Sen koko oli noin 14,3 x 7,1 metri\xc3\xa4. Nelj\xc3\xa4s suunnilleen samankokoinen temppeli on l\xc3\xb6ydetty alueen etel\xc3\xa4osasta._NEWLINE_Voiton temppeli_NEWLINE_Voiton temppelin\xc3\xa4 tunnettu temppeli sijaitsi rannikkotasangolla heti akropoliin pohjoispuolella l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Himera-jokea. Se oli omistettu Athenelle ja rakennettiin oletettavasti karthagolaisista saadun voiton kunnaksi vuoden 480 eaa. j\xc3\xa4lkeen tai viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n kun Theron otti vallan kaupungissa vuonna 476 eaa. Temppeli edusti doorilaista tyyli\xc3\xa4 ja siin\xc3\xa4 oli 6 x 14 pylv\xc3\xa4st\xc3\xa4. Temppelin pohjan koko oli 55,9 x 22,4 metri\xc3\xa4, ja se oli rakennettu neliportaiselle perustukselle. Temppeliss\xc3\xa4 oli naos eli cella sek\xc3\xa4 pronaos ja opisthodomos._NEWLINE_Muut l\xc3\xb6yd\xc3\xb6t_NEWLINE_Kaupungin hautausmailta on l\xc3\xb6ydetty terrakotasta tehtyj\xc3\xa4 sarkofageja ja erilaisia hautalahjoja. Kaupungista tehdyt esinel\xc3\xb6yd\xc3\xb6t ovat Palermon kansallismuseossa sek\xc3\xa4 arkeologisen alueen yhteydess\xc3\xa4 olevassa museossa (Museo Pirro Marconi).'