b'\n_START_ARTICLE_\nVuokkiniemi\n_START_SECTION_\nVuokkiniemen kyl\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVuokkiniemen kyl\xc3\xa4 sijaitsee Yl\xc3\xa4-Kuittij\xc3\xa4rven lounaisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maanteitse 59 kilometri\xc3\xa4 Kostamuksesta pohjoiseen. _NEWLINE_Vuokkiniemess\xc3\xa4 on noin 500 asukasta (1990). Heist\xc3\xa4 karjalaisia on noin 85\xc2\xa0%. Valtaosa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 keskin\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kielen\xc3\xa4\xc3\xa4n  vienankarjalaa, joka on hyvin l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 suomen kielt\xc3\xa4. Nykyisin my\xc3\xb6s nuoremmat ovat alkaneet k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vanhempiensa kielt\xc3\xa4. _NEWLINE_Vuokkiniemen kyl\xc3\xa4 ulottuu laajalle Kuittij\xc3\xa4rven ja Lammasj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4liselle alueelle. Se koostuu useasta pienemm\xc3\xa4st\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4nosasta, joita ovat Kyyr\xc3\xb6l\xc3\xa4, Kaskola, Lammasj\xc3\xa4rvi, Sep\xc3\xa4nniemi, Ryhj\xc3\xa4, Selvana ja Remsulanpi\xc3\xa4. Kyl\xc3\xa4\xc3\xa4 poikki kulkee ts\xc3\xa4rkk\xc3\xa4 eli hiekkaharju, jossa on m\xc3\xa4ntymets\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on ortodoksinen profeetta Iljan kirkko, joka on valmistunut 1997 ja vihitty k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n samana vuonna Iljan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4. Kirkko rakennettiin suunnilleen vanhan kirkon paikalle alkuper\xc3\xa4ispiirustusten mukaisena. 1700-luvulla rakennettu vanha kirkko toimi neuvostokaudella voimistelusalina, klubina ja rajavartioston ruokalana, kunnes se paloi vuonna 1939. Runonlaulaja Miihkali Perttusen patsas on vuodelta 1991. _NEWLINE_Kyl\xc3\xa4n keskuksena toimii Kyl\xc3\xa4talo Etnokulttuurikeskus, jossa on kyl\xc3\xa4njohdon toimitilat, museo, Vuokkiniemen Marttojen toimitilat, kutomo, puusep\xc3\xa4n verstas jossa valmistetaan kanteleita sek\xc3\xa4 juhlasali. Kyl\xc3\xa4talossa my\xc3\xb6s j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n karjalankielenopetusta aikuisille ja nuorille. Kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toimii yksi kauppa, yksi posti ja lis\xc3\xa4ksi kirjasto. Vuokkiniemess\xc3\xa4 on suomalaisten rakentamat koulut, joita sanotaan Karjalan kauneimmiksi. Lis\xc3\xa4ksi kyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toimii etnografinen museo vanhassa kunnostetussa Ontsin talossa. _NEWLINE_Karjalaisilla kylill\xc3\xa4 on yleens\xc3\xa4 kaikilla oma juhlap\xc3\xa4iv\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Vuokkiniemen kyl\xc3\xa4n juhla on Iljanp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n juhla hein\xc3\xa4-elokuun vaihteessa. Yleens\xc3\xa4 Vuokkiniemi-seura Ry tekee matkan juhlaan, johon voi osallistua vaikkei olekaan seuran j\xc3\xa4sen. _NEWLINE_Vuokkiniemen kyl\xc3\xa4hallintoalue siirrettiin Kalevalan piirist\xc3\xa4 Kostamuksen kaupungin alaisuuteen 1988.\n_START_SECTION_\nRunonlaulanta\n_START_PARAGRAPH_\nVuokkiniemen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli 1800-luvulla vanhan runonlaulun keskus, jonka alueelta p\xc3\xa4\xc3\xa4osa kansalliseepos Kalevalan runot ovat ker\xc3\xa4tty. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kalevalainen runopes\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyi alkuaan piiril\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Zacharias Topeliuksen kiinnostuksen avittamana \xe2\x80\x93 h\xc3\xa4n nimitt\xc3\xa4in kirjoitti jo vuonna 1803 muistiin runoja Suomen alueella kulkevilta laukkukauppiailta. H\xc3\xa4nen kolmannessa julkaisemassaan vihkossa jo viitataan Vuokkiniemeen ja viimeisess\xc3\xa4 eli nelj\xc3\xa4nness\xc3\xa4 julkaisussa h\xc3\xa4n kertoo suoraan mist\xc3\xa4 runoja l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4n on kirjoittanut runovaroista n\xc3\xa4in: _NEWLINE_Yksi ainoa maanpaikka, sekin Suomen piirin ulkopuolella, tai muutama pit\xc3\xa4j\xc3\xa4s, Arkangelin l\xc3\xa4\xc3\xa4niss\xc3\xa4 erinomattain Vuokkiniemen Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4s, s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 vanhat tavat, ja vanhan urosv\xc3\xa4en jutut vilpit\xc3\xb6nn\xc3\xa4 ja puhtaana. Siell\xc3\xa4 veisaa V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen \xc3\xa4\xc3\xa4ni, siell\xc3\xa4 soipi viel\xc3\xa4 Kantele ja Sampo._NEWLINE_Kalevalan synty-is\xc3\xa4 Elias L\xc3\xb6nnrot l\xc3\xb6ysi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Vuokkiniemen ja sen runokyl\xc3\xa4t. H\xc3\xa4n ker\xc3\xa4si useita kymmeni\xc3\xa4 tuhansia s\xc3\xa4keit\xc3\xa4 ja kokosi niist\xc3\xa4 tuntemamme Kalevalan. H\xc3\xa4n on p\xc3\xa4iv\xc3\xa4nnyt Kalevalan 28. helmikuuta 1835, joten vuonna 2015 tuli t\xc3\xa4st\xc3\xa4 kuluneeksi py\xc3\xb6re\xc3\xa4t 180 vuotta! Nimeksi h\xc3\xa4n laitokselle antoi Kalewala taikka Wanhoja Karjalan Runoja Suomen kansan muinosista ajoista. _NEWLINE_Vuokkiniemen kunnasta on tullut useita runonlaulajia muun muassa Arhippa ja Miihkali Perttunen Latvaj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4, Ontrei, Jyrki ja Vaassila Kielev\xc3\xa4inen Vuonnisista, Jyrki ja Petri Kettunen T\xc5\xa1enasta ja Outokka Lesonen Venehj\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4._NEWLINE_Karjalan Sivistysseura julkaisi 25. helmikuuta 2015 vienankielisen Kalevalan eli Kal\xe2\x80\x99evala vienankarjalak\xc5\xa1i. Se on l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4, jolla runot aikoinaan L\xc3\xb6nnrotille esitettiin. Sen on k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4nyt Raisa Rem\xc5\xa1ujeva ja kuvittanut Vitali Dobrinin. Raisa Rem\xc5\xa1ujevan sukujuuret ovat Vuokkiniemess\xc3\xa4 ja Dobrinin Akonlahdessa.\n_START_SECTION_\nVuokkiniemi-seura ry\n_START_PARAGRAPH_\nVuokkiniemi-seura ry vaalii kalevalaista kulttuuriperinnett\xc3\xa4 ja pyrkii vahvistamaan tiet\xc3\xa4myst\xc3\xa4 Vuokkiniemest\xc3\xa4, sen kulttuurista ja asemasta niin Karjalassa kuin Suomessakin. Seurassa on j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 noin 300, aina Amerikasta asti._NEWLINE_Seuran toiminta kulttuurin vaalimisessa pohjautuu Vuokkiniemen erityisasemaan Kalevalan synnyn kannalta. Elias L\xc3\xb6nnrot kokosi valtaosan Kalevalan runoaineksesta Vienasta ja erityisesti Vuokkiniemen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n alueelta. Kalevalaisen kulttuurin ensimm\xc3\xa4iset inkarnaatiot eli suuret runonlaulajat Arhippa Perttunen, Miihkali Perttunen ja Vaassila Kielev\xc3\xa4inen eliv\xc3\xa4t Vuokkiniemen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 muiden runontaitajien kanssa. L\xc3\xb6nnrot piti t\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 Vuokkinieme\xc3\xa4 koko Karjalan t\xc3\xa4rkeimp\xc3\xa4n\xc3\xa4 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4. _NEWLINE_Vienalaisella ja vuokkiniemel\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kaupank\xc3\xa4yntitaidolla on ollut suuri merkitys Suomen liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Vuokkiniemel\xc3\xa4iset laukkukauppiaat kierteliv\xc3\xa4t erityisesti 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa kaupalla ymp\xc3\xa4ri Suomea. Moni heist\xc3\xa4 asettui pysyv\xc3\xa4sti Suomeen ja ryhtyi pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n joko tukku- tai maakauppoja eri puolilla Suomea, suhteellisesti eniten Pohjanmaalla (esimerkiksi Lipkin/Lipponen, Loginov/Sepp\xc3\xa4nen, Remsu/Remsujeff, Rettijeff, Mattinen/Matvejeff, viimeksi mainitusta ks. James (farkut), joka oli Ville Mattisen perustaman Mattisen teollisuus Oy:n tuote). My\xc3\xb6s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n perinteen s\xc3\xa4ilyminen on seuralle t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Vuokkiniemi-seuran tavoitteisiin kuuluu my\xc3\xb6s auttaa vuokkiniemel\xc3\xa4isen kulttuurin elinvoimaisena pit\xc3\xa4mist\xc3\xa4 Vuokkiniemess\xc3\xa4. Karjalan tasavallan alueella karjalaisia on arviolta kymmenisen prosenttia. Vuokkiniemen kyl\xc3\xa4 on karjalaisuuden kannalta t\xc3\xa4rke\xc3\xa4, koska sen asukkaista noin 85\xc2\xa0% on karjalaisia, ja niinp\xc3\xa4 Vuokkiniemi onkin karjalaisin kyl\xc3\xa4 koko Karjalan tasavallassa. Vuokkiniemess\xc3\xa4 karjalan kielikin el\xc3\xa4\xc3\xa4 sen verran vire\xc3\xa4n\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 siell\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dpaissah puhasta karjalua\xe2\x80\x9d. Se on vuokkiniemel\xc3\xa4isen identiteetin kivijalka, jota Vuokkiniemi-seura omalla toiminnallaan pyrkii tukemaan. _NEWLINE_Vuokkiniemi-seuran historia voidaan jakaa ep\xc3\xa4viralliseen ja viralliseen historiaan, mutta lis\xc3\xa4ksi aikaan rekister\xc3\xb6im\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja rekister\xc3\xb6ityn\xc3\xa4 yhdistyksen\xc3\xa4. Seuran virallinen historia alkaa 1.7.1990. Silloin Vuokkiniemen kulttuuritalolla pidetyss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4ytymiskokouksessa asiasta oli p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 suuri joukko Vuokkiniemest\xc3\xa4 Suomeen l\xc3\xa4hteneit\xc3\xa4 ja heid\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kokous pidettiin ensimm\xc3\xa4isen seuran j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4n yhteisen Vuokkiniemen-matkan yhteydess\xc3\xa4. Sit\xc3\xa4 ennen oli pidetty l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 ep\xc3\xa4virallisia, vuokkiniemisten yhteisi\xc3\xa4 kes\xc3\xa4tapaamisia. Ensimm\xc3\xa4inen yhteinen kes\xc3\xa4tapaaminen j\xc3\xa4rjestettiin Ruotsissa vuonna 1984. Ruotsiin, erityisesti Bor\xc3\xa5siin oli jatkosodan j\xc3\xa4lkeen Suomesta muuttanut it\xc3\xa4karjalaispakolaisia, my\xc3\xb6s vuokkiniemel\xc3\xa4isi\xc3\xa4, pakoon punaista Valpoa. Vuokkiniemi-seura rekister\xc3\xb6itiin virallisesti yhdistykseksi 2006. _NEWLINE_Vuokkiniemi-seuran ensimm\xc3\xa4inen puheenjohtaja oli lapualainen Heikki Kyyr\xc3\xb6nen, ja sihteeri Ville Lahelma Helsingist\xc3\xa4. Heikki Kyyr\xc3\xb6nen toimi seuran puheenjohtajana 1990\xe2\x80\x932001 ja Ville Lahelma sihteerin\xc3\xa4 1990\xe2\x80\x932000. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaksikko junaili yhdess\xc3\xa4 silloisen johtokunnan ja monen aktiivij\xc3\xa4senen kanssa l\xc3\xa4pi kaksi suururakkaa: Vuokkiniemi sai uuden ortodoksikirkon k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 1997 ja kyl\xc3\xa4n vanhukset vanhustentalon 2001. _NEWLINE_Tammikuussa 2007 seura julkaisi Vuokkiniemen ja samalla koko Vienan Karjalan historiasta kertovan historiakirjan "Tupenkolahuttajien mailla. Vuokkiniemi esihistoriasta toiseen maailmansotaan". Kirjan kirjoittajat ovat alansa huippututkijoita niin Suomesta kuin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lt\xc3\xa4, esimerkiksi emeritusprofessori Heikki Kirkinen ja professori Jouko Vahtola sek\xc3\xa4 Karjalan tasavallasta professori Pekka Zaikov. Kirjan on toimittanut seuran silloinen puheenjohtaja Kai Paajaste ja hankkeen talousasioista vastasi Rauno Rosenqvist. _NEWLINE_Vuokkiniemi-seuran nykyinen puheenjohtaja on Asmo Kallio, ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ennen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ovat olleet Jyrki M\xc3\xa4kel\xc3\xa4, Kai Peksujeff ja Marita Paajaste._NEWLINE_Seuralla on sukututkimuksesta kiinnostuneiden yhteisty\xc3\xb6verkosto, jonka sukututkimustoiminta keskittyy vienalaisen ja vuokkiniemel\xc3\xa4isen sukutiedon kokoamiseen. _NEWLINE_Vuokkiniemi-seura toimii tiiviiss\xc3\xa4 yhteisty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Karjalan Sivistysseura ry:n (KSS) kanssa. Ennen rekister\xc3\xb6imist\xc3\xa4\xc3\xa4n Vuokkiniemi-seura toimi KSS:n alaosastona. KSS oli alun perin vienalaisten laukkukauppiaiden ja heid\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4istens\xc3\xa4 perustama Wienan Karjalaisten Liitto (WKL), jonka perustamiskokous pidettiin Tampereen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalolla elokuussa 1906. WKL oli ripe\xc3\xa4 otteissaan, ja nopeassa tahdissa Vienan Karjalaan perustettiin muun muassa suomenkielisi\xc3\xa4 kouluja ja lukutupia.\n_START_SECTION_\nSuomalais-ugrilainen kulttuurip\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki\n_START_PARAGRAPH_\nVuokkiniemi osallistui kansainv\xc3\xa4lisen nuorisoj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6 Youth Association of Finno-Ugric Peoples eli MAFUNin organisoimaan Finno-Ugric Capital of Culture 2017 -kilpailun finaaliin elokuussa 2016. Voitosta kilpailivat Vuokkiniemen ohella Suomesta Kuhmo (Juminkeko) sek\xc3\xa4 Kymenlaakson Sippola (Sugrin paikka). Kilpailu oli kovatasoinen ja tiukka. Nelj\xc3\xa4n maan edustajista koostunut tuomaristo p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi valitsemaan Vuokkiniemen voittajaksi. Vuokkiniemen kulttuurip\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki-vuoden teemana on Karjalan kieli- ja kulttuuri ja sen p\xc3\xa4ivitt\xc3\xa4minen nuorisoa kiinnostavaksi. Vuoden aikana Vuokkiniemess\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestet\xc3\xa4\xc3\xa4n useita tapahtumia. Vuokkiniemi-seura ry vaalii vuokkiniemel\xc3\xa4ist\xc3\xa4 perinnett\xc3\xa4 ja on ollut edesauttamassa Vuokkiniemen pyrkimyst\xc3\xa4 kulttuurip\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungiksi.\n_START_SECTION_\nMatkalle Vuokkiniemeen\n_START_PARAGRAPH_\nKostamuksesta bussiyhteydet kulkevat Vuokkiniemeen. Lis\xc3\xa4ksi Kostamuksesta voi ottaa taksikyydin kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 taksilla ajaminen on todella edullista. Sovi kuitenkin etuk\xc3\xa4teen kuskin kanssa hinnasta. Kostamuksesta Vuokkiniemeen on matkaa noin 60 kilometri\xc3\xa4. Venehj\xc3\xa4rvelle Vuokkiniemest\xc3\xa4 noin 25 kilometri\xc3\xa4 ja Vuonniseen 41 kilometri\xc3\xa4. Latvaj\xc3\xa4rvelle ja Kivij\xc3\xa4rvelle p\xc3\xa4\xc3\xa4semiseen tarvitaan erillinen lupa, koska ne sijaitsevat raja-alueella. Tollonjoki on ennen Vuokkinieme\xc3\xa4. Ponkalahti on ennen Venehj\xc3\xa4rve\xc3\xa4 ja Pirttilahteen p\xc3\xa4\xc3\xa4see Vuokkiniemest\xc3\xa4 Kuittij\xc3\xa4rven poikki veneell\xc3\xa4. Vuonniseen ei ole s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llist\xc3\xa4 liikenneyhteytt\xc3\xa4, mutta Vuonnisessa on\xc2\xa0kuljetuspalvelu\xc2\xa0t\xc3\xa4t\xc3\xa4 varten._NEWLINE_Useat suomalaiset matkailuyritykset tekev\xc3\xa4t bussimatkoja Vuokkiniemeen. Lis\xc3\xa4ksi Vuokkiniemeen voi matkata omalla autolla. Tie Kostamuksesta Vuokkiniemeen ja siit\xc3\xa4 eteenp\xc3\xa4in muihin kyliin, on p\xc3\xa4\xc3\xa4llyst\xc3\xa4m\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 soratiet\xc3\xa4, joka on autolla ajettavassa kunnossa. Nopeusrajoitus on 50\xe2\x80\x9370 kilometri\xc3\xa4 tunnissa.'