b'\n_START_ARTICLE_\nHarald Silander\n_START_PARAGRAPH_\nHarald Walter Theodor Silander (27. kes\xc3\xa4kuuta 1888  Maaria \xe2\x80\x93 16. kes\xc3\xa4kuuta 1950) oli suomalainen j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rimajuri. H\xc3\xa4n oli sotilaskoulutuksensa Saksassa saanut j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri. Tulikasteensa h\xc3\xa4n sai Saksan it\xc3\xa4rintamalla Riianlahdella vuonna 1916. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n osallistui Suomen sis\xc3\xa4llissotaan Valkoisen armeijan p\xc3\xa4\xc3\xa4majan insin\xc3\xb6\xc3\xb6riesikunnassa. My\xc3\xb6hemmin k\xc3\xa4ydyiss\xc3\xa4 talvi- ja jatkosodassa h\xc3\xa4n toimi komppanianp\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 ja esikuntateht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 viestijoukoissa.\n_START_SECTION_\nPerhe ja opinnot\n_START_PARAGRAPH_\nSilanderin vanhemmat olivat agronomi Egfrid Theodor Oberg ja Matilda Adolfina Karolina Sj\xc3\xb6berg. H\xc3\xa4net vihittiin avioliittoon ensimm\xc3\xa4isen kerranvuonna 1918 Gertrud Katarina Wallgrenin kanssa ja toisen kerran vuonna 1948 Gretel Palm\xc3\xa9nin kanssa. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi viisi luokkaa Turun ruotsalaista reaalilyseota ja jatkoi opintojaan Braunschweigin ja Hannoverin teknillisiss\xc3\xa4 korkeakouluissa ja suoritti insin\xc3\xb6\xc3\xb6ritutkinnon vuonna 1912.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikausi\n_START_PARAGRAPH_\nSilander ty\xc3\xb6skenteli koulun j\xc3\xa4lkeen A. G. Vorm. J. Berlinerin puhelintehtaan ja Siemens & Halske toiminimen palveluksessa Berliiniss\xc3\xa4 ennen kuin liittyi j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikkeeseen Saksassa 25. helmikuuta 1915. H\xc3\xa4n toimi aluksi j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riliikkeess\xc3\xa4 varatuomari Fritz Wetterhoffin toimistossa Berliiniss\xc3\xa4, jossa h\xc3\xa4n vastaanotti j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rikoulutukseen saapuvia suomalaisia vapaaehtoisia. Itse sotilaskoulutukseen h\xc3\xa4n siirtyi 1. maaliskuuta 1915, jolloin h\xc3\xa4n siirtyi Pohjois-Saksassa sijaitsevalle Lockstedter Lagerin harjoitusalueelle, jossa j\xc3\xa4rjestettiin Pfadfinder-kurssi. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kurssilla h\xc3\xa4n toimi majuri Maximilian Bayerin adjutanttina ja my\xc3\xb6hemmin 1. komppanian p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n toimi Suomesta saapuvien joukkojen vastaanottajana Sassnitzissa. Silander siirrettiin J\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ripataljoona 27:n perustamisen j\xc3\xa4lkeen sen 3. komppaniaan 16. helmikuuta 1916 alkaen, josta h\xc3\xa4net siirrettiin pataljoonan t\xc3\xa4ydennysjoukkoon 24. toukokuuta 1916 ja 4. komppaniaan 16. elokuuta 1916 alkaen. Pataljoonan tykist\xc3\xb6\xc3\xb6n h\xc3\xa4net siirrettiin sen haupitsipatteriin 13. joulukuuta 1916, josta h\xc3\xa4net siirrettiin toistamiseen pataljoonan t\xc3\xa4ydennysjoukkoon 22. kes\xc3\xa4kuuta 1917, josta h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4si lomalle ja matkusti Ruotsiin, josta h\xc3\xa4n ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 palannut yksikk\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4. H\xc3\xa4n osallistui taisteluihin ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 maailmansodassa Saksan it\xc3\xa4rintamalla Riianlahdella ja Aa-joella.\n_START_SECTION_\nSuomen sis\xc3\xa4llissodasta talvisotaan\n_START_PARAGRAPH_\nSilander palasi takaisin Suomeen maaliskuussa vuonna 1918 ja astui Suomen Valkoisen armeijan palvelukseen 14. maaliskuuta 1918. H\xc3\xa4net sijoitettiin Insin\xc3\xb6\xc3\xb6riesikuntaan, jossa h\xc3\xa4n toimi puhelin- ja lenn\xc3\xa4tinosaston p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6n\xc3\xa4 aluksi Vaasassa ja my\xc3\xb6hemmin Helsingiss\xc3\xa4. Sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4net siirrettiin 1. elokuuta 1918 alkaen Sotasaaliskeskusosaston insin\xc3\xb6\xc3\xb6rijaoston s\xc3\xa4hk\xc3\xb6osaston p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi. H\xc3\xa4n erosi armeijasta 31. maaliskuuta 1920. Armeijassa olo aikanaan h\xc3\xa4n oli jo ty\xc3\xb6skennellyt Oy Zitting & co:n insin\xc3\xb6\xc3\xb6ritoimistossa insin\xc3\xb6\xc3\xb6rin\xc3\xa4 Helsingiss\xc3\xa4 vuonna 1919, mutta nyt eronsa j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n siirtyi Allm\xc3\xa4nna lagret ab:n teknillisen osaston p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi ja oli teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vuoteen 1924 saakka, jolloin h\xc3\xa4n siirtyi Rauta- ja metalli oy:n toimitusjohtajaksi. Vuonna 1926 h\xc3\xa4n yrityst\xc3\xa4 ja siirtyi Suomen puhelintehtaan toimitusjohtajaksi, jolta paikalta h\xc3\xa4n siirtyi Vacuum oil company oy:n teknillisen osaston p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6ksi vuonna 1929. Vuonna 1935 h\xc3\xa4n siirtyi Suomen hihnatehtaat oy:n palvelukseen Tampereelle, jossa h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli aina talvisotaan saakka.'