b'\n_START_ARTICLE_\nT\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiainen\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiainen on 11\xe2\x80\x9313\xc2\xa0cm pitk\xc3\xa4 ja noin 11\xc2\xa0g painava lintu, jonka t\xc3\xa4rkein tuntomerkki on p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oleva raidallinen t\xc3\xb6yht\xc3\xb6. Linnun kaulassa on musta rengas. Sel\xc3\xa4st\xc3\xa4 lintu on v\xc3\xa4ritykselt\xc3\xa4\xc3\xa4n harmaanruskea, alapuoli on kellanvalkea. P\xc3\xa4\xc3\xa4 on mustanvalkea. Vanha lintu eroaa nuoresta ainoastaan kuluneemman pyrst\xc3\xb6ns\xc3\xa4 takia. Sukupuolet ovat samanv\xc3\xa4risi\xc3\xa4._NEWLINE_\xc3\x84\xc3\xa4net ovat tiaismaisen hentoja tiitityksi\xc3\xa4. Lajityypillinen \xc3\xa4\xc3\xa4ni on nopea ja reipas \xe2\x80\x9dkirririki-kirririki\xe2\x80\xa6\xe2\x80\x9d. Laulu muistuttaa edell\xc3\xa4 mainittua \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4, mutta on voimakkaampaa ja koiras toistelee sit\xc3\xa4 pitkin\xc3\xa4 sarjoina. Laulukausi alkaa jo helmikuun kirkkaina pakkasp\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 ja on vilkkaimmillaan maaliskuussa sek\xc3\xa4 huhtikuun alkupuolella ennen pesinn\xc3\xa4n alkamista._NEWLINE_Vanhin suomalainen rengastettu t\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiainen on ollut v\xc3\xa4hint\xc3\xa4\xc3\xa4n kymmenen vuotta ja kymmenen kuukautta vanha. Se on samalla Euroopan vanhin t\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiainen.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiainen on Suomessa yleinen havumetsiss\xc3\xa4 aina Ahvenanmaalta Ouluun. Se pesii l\xc3\xa4hes koko Euroopassa. Suomessa laji on v\xc3\xa4hentynyt viime vuosina. Pesim\xc3\xa4kantamme oli 1980-luvun lopulla 200\xc2\xa0000\xe2\x80\x93400\xc2\xa0000 paria; m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vaihtelee vuosittain muun muassa talvikuolleisuuden ja pesim\xc3\xa4menestyksen takia. Euroopassa pesii arviolta 3,6\xe2\x80\x934,9 miljoonaa paria, mihin ei ole laskettu mukaan Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n pesim\xc3\xa4kantaa. Esiintymisalueen koko on 1\xe2\x80\x9310 miljoonaa neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 ja maailman populaation koko on 8,6\xe2\x80\x9332 miljoonaa yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. T\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiainen ei esiinny maapallolla muualla kuin Euroopassa.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiaisia esiintyy havupuuvaltaisissa metsiss\xc3\xa4. Suosittuja ovat varsinkin vanhat kalliom\xc3\xa4nnik\xc3\xb6t, joissa muuten on niukasti lintuja. Edellytyksen\xc3\xa4 on pes\xc3\xa4puiksi soveltuvien lahopuiden olemassaolo. Laji karttaa laajoja aukeita eik\xc3\xa4 muutenkaan juuri liiku kotiuduttuaan kerran johonkin paikkaan. Ainoastaan nuoret linnut vaeltavat hiukan. T\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiainen el\xc3\xa4\xc3\xa4 talvisin sekaparvissa muiden tiaisten kanssa jakaen niiden kanssa puun eri osat ravinnonhankintaan. Talvella laji vierailee my\xc3\xb6s lintulaudoilla, mutta eksyy harvoin keskikaupungille.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiaisen pes\xc3\xa4 on tiaisten tapaan kolossa, ja sen korkeus maasta vaihtelee metrist\xc3\xa4 muutamaan metriin, ei kuitenkaan kovin korkealle. Naaras tekee itse kolon lahoon puuhun tai pesii vanhoihin koloihin. Naaraan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s pes\xc3\xa4materiaalien keruu. Joskus se kelpuuttaa p\xc3\xb6nt\xc3\xb6n pes\xc3\xa4kseen. Kerran pariuduttuaan linnut pysyv\xc3\xa4t pareina ik\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja hyv\xc3\xa4n pes\xc3\xa4kolon l\xc3\xb6ydetty\xc3\xa4\xc3\xa4n voivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 useita vuosia._NEWLINE_T\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiainen munii usein jo huhtikuussa 4\xe2\x80\x938 (keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 5,3) valkeaa punapilkkuista munaa, joita naaras hautoo noin kaksi viikkoa. Koiras ruokkii naarasta haudonnan aikana. Molemmat emot ruokkivat poikasia 18\xe2\x80\x9322 vuorokautta kunnes ne oppivat lent\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja usein viel\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n sen j\xc3\xa4lkeenkin.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiaisen ravintona ovat siemenet, katajanmarjat, hy\xc3\xb6nteiset ja h\xc3\xa4m\xc3\xa4h\xc3\xa4kit sek\xc3\xa4 tali ja muut lintulautojen tarjoomukset, kuten leiv\xc3\xa4nmurut ja kauraryynit. T\xc3\xb6yht\xc3\xb6tiainen hankkii ravintonsa puiden alaoksilta tai maasta. Talven varalle se piilottaa k\xc3\xa4tk\xc3\xb6j\xc3\xa4 kaarnan rakoihin ja j\xc3\xa4k\xc3\xa4l\xc3\xa4n alle. Mik\xc3\xa4li lintu ei l\xc3\xb6yd\xc3\xa4 k\xc3\xa4tk\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n, joku toinen saattaa sy\xc3\xb6d\xc3\xa4 sen.'