b'\n_START_ARTICLE_\nKuttaj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 1\xc2\xa0100 hehtaaria eli 11 km\xc2\xb2. Se on 8,7 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 4,2 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Etenkin j\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4 on Kuttasalon vuoksi pitk\xc3\xa4 ja kapea. Siell\xc3\xa4 Kiviniemi jakaa sen kahdeksi lahdeksi, joista Soisalon suojaan j\xc3\xa4\xc3\xa4 pitempi Koskislahti ja Kiviniemen etel\xc3\xa4puolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 lyhyempi Kivilahti. Kuttasalon pohjoispuolelle ja Keih\xc3\xa4ssalon it\xc3\xa4puolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 laaja j\xc3\xa4rvenosa, jossa on runsaasti saaria tai luotoja. Sen koillisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee rannassa Syv\xc3\xa4nniemi. Edellisten kahden saaren l\xc3\xa4nsipuolella sijaitsee Ruokoselk\xc3\xa4, jonka etel\xc3\xa4puolella on runsaasti suuria saaria. J\xc3\xa4rvialueen lounisosasta ty\xc3\xb6ntyy kohti luodetta 1,8 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 lahti, jossa sijaitsee Kuttakosken kanava. Ruokosel\xc3\xa4n louteisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee Viitalahti, jonka Viitasaari t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes kokonaan. Viereisest\xc3\xa4 Ala-Muuraisen j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 nousee varsin hiekkavoittoinen Harttulanharju, joka sukeltaa Viitalahdessa Kuttaj\xc3\xa4rveen ._NEWLINE_J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on laskettu olevan 100 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 244 ha, mik\xc3\xa4 on noin 18,6\xc2\xa0% j\xc3\xa4rven kokonaispinta-alasta. Saarista Kuttasalo on yli neli\xc3\xb6kilometrin suuruinen, 14 muuta saarta ovat yli hehtaarin suuruisia, 77 yli aarin ja loput 8 ovat alle aarin kokoisia. Yli hehtaarin saaria ovat j\xc3\xa4rven pohjoisosassa Keih\xc3\xa4ssalo ja sen viereinen Ukko-Lokki, j\xc3\xa4rven luoteisp\xc3\xa4\xc3\xa4n Viitalahdessa oleva Viitasaari, kaakkoisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitseva Soisalo ja sen vieress\xc3\xa4 oleva Koirasaari, Kuttasalon kaakkoipuolella olevat Vuohisaari, Siiranen ja Savisaari, Kuttasalon koillispuolella olevat Jaakonsaaret, Tulisaaret, Lyyvinsaari, Kalmonsaari ja Vainikainen, sek\xc3\xa4 lopuksi j\xc3\xa4rven keskivaihellaa it\xc3\xa4rannassa sijaitseva Raatosaari._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi on luodattu ja siit\xc3\xa4 on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 44 miljoonaa m\xc2\xb3 eli 0,044 km\xc2\xb3. J\xc3\xa4rven keskisyvyys on 4,1 metri\xc3\xa4 ja suurin syvyys on 22,7 metri\xc3\xa4. Syvint\xc3\xa4 kohtaa ei l\xc3\xb6ydy kartasta. Syvimm\xc3\xa4lle kohdalle sopivia syv\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy Viitasaaren koillispuolelta, Ukko-Lokin lounaispuolelta, Kuttasalon l\xc3\xa4nsipuolelta tai Soisalon l\xc3\xa4nsipuolelta._NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 80 kilometri\xc3\xa4, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 39 kilometri\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven rannat ovat enimm\xc3\xa4kseen alavaa mets\xc3\xa4maata, joka kohoaa  poikkeuksellisesti vain Vuorim\xc3\xa4ell\xc3\xa4 55 metri\xc3\xa4 j\xc3\xa4rven vedenpintaa korkeammalle. L\xc3\xa4nsirannoilla on hieman peltomaatakin. J\xc3\xa4rven it\xc3\xa4rannalla sijaitsee sen ainoa taajama Syv\xc3\xa4nniemi, joka on entinen kirkonkyl\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven lounaisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Koskenkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on toinen asutustihentym\xc3\xa4. Muuten asutus on haja-asutusta, jonka joukossa on vapaa-ajan asutusta. J\xc3\xa4rven pohjoispuolella kilkee seututie 551, josta haarautuu Suonenjoentie, yhdystiet 5492 ja 16161, jotka kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4t j\xc3\xa4rven muilta osin.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi sijaitsee Kymijoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (vesist\xc3\xb6aluetunnus 14) Rautalamminreitin valuma-alueen (14.7) Virmasveden alueella (14.72), jonka Kuttaj\xc3\xa4rven alueeseen (14.724) j\xc3\xa4rvi kuuluu. J\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus on 98,1 metri\xc3\xa4 mpy._NEWLINE_Valuma-alue saa p\xc3\xa4\xc3\xa4osan vedest\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmelta valuma-alueelta. Ne ovat Keih\xc3\xa4sjoen, Inganjoen ja Kivijoen valuma-alueet. Keih\xc3\xa4sjoen valuma-alueen (14.725) p\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi on Iso-Lauas (611 ha) ja se laskee Kuttaj\xc3\xa4rven Syv\xc3\xa4nniemen lahteen lasketun Keih\xc3\xa4sj\xc3\xa4rven (52,3 ha) l\xc3\xa4pi. Keih\xc3\xa4sj\xc3\xa4rveen laskevat my\xc3\xb6s Luodej\xc3\xa4rvi (51 ha) ja Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi (24 ha). Inganjoen valuma-alueen (14.726) laskujoki laskee Koskenkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Koskislahteen ja sen p\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi on Pet\xc3\xa4inen (195 ha). Kivijoen valuma-alueen (14.727) laskujoki laskee Koskenkyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4pi Kivilahteen. Joen p\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi on Kivij\xc3\xa4rvi (187 ha) ja siit\xc3\xa4 laskettuaan Kivijoki virtaa l\xc3\xa4pivirtausj\xc3\xa4rvien Kaijan (29 ha) ja Koskisen (19 ha) kautta._NEWLINE_Kuttaj\xc3\xa4rven alueella on kuusi yli hehtaarin kokoista j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 tai lampea, jotka laskevat suoraan tai v\xc3\xa4lillisesti j\xc3\xa4rveen. Niist\xc3\xa4 huomattavimpia ovat Iso M\xc3\xa4kilampi (7 ha), Munanlampi (5 ha), Pieni M\xc3\xa4kilampi (3 ha), Akkalampi (2 ha), Mustalampi (1 ha) ja Valkeinen (1 ha)._NEWLINE_J\xc3\xa4rven lasku-uoma on Kuttakosken kanava, joka laskee Virmasveden Myllyselk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Sen vedenpinnan korkeus on 97,9 metri\xc3\xa4 mpy., jolloin lasku-uomaan tulee lyhyelle matkalle pudotusta 0,2 metri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuonnonhistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nViimeisen j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeen mannerj\xc3\xa4\xc3\xa4tikk\xc3\xb6 oli sulanut kokonaan pois noin 11000 vuotta sitten, jolloin maa-alue j\xc3\xa4i It\xc3\xa4meren Yoldia-vaiheen peittoon. Yoldiameren vedenpinnan yl\xc3\xa4puolelle j\xc3\xa4iv\xc3\xa4t sellaiset maa-alueet, joiden nykyinen korkeus merenpinnasta ovat 145\xe2\x80\x93147 metri\xc3\xa4 mpy. T\xc3\xa4llaisia m\xc3\xa4ki\xc3\xa4 ovat Pieni Muuriaism\xc3\xa4ki ja Kohom\xc3\xa4ki. Koska maankohoaminen oli tuolloin nopeaa, kuroutuivat l\xc3\xa4hialueen j\xc3\xa4rvet noin 10000 vuotta sitten It\xc3\xa4meren makeavetisest\xc3\xa4 Ancylus-vaiheen aikana. Ancylusvaiheen loppupuolella j\xc3\xa4rvien vedenpinnat olivat hieman alempana kuin nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n. Maankuoren kallistumisesta johtuen monet Suomen j\xc3\xa4rvist\xc3\xa4 kallistuivat hitaasti etel\xc3\xa4\xc3\xa4n, jolloin suuriakin j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4 yhdistyiv\xc3\xa4t suuremmiksi j\xc3\xa4rviksi. N\xc3\xa4in selitet\xc3\xa4\xc3\xa4n suurj\xc3\xa4rven Muinais-P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen syntyminen. J\xc3\xa4rvi ulottui etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 nykyisest\xc3\xa4 Lahdesta pohjoisessa Pihtiputaaseen. Muinais-P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen vedenpinnan korkeus Iisvedell\xc3\xa4 vastaa nykyist\xc3\xa4 104\xe2\x80\x93105 metri\xc3\xa4 mpy. Kuttaj\xc3\xa4rven j\xc3\xa4rviallas oli yksi Iisveden tai paremminkin Virmasveden lahti. Kun Muinais-P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nne mursi etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 itselleen uuden lasku-uoman 7000 vuotta sitten, laski sen vedenpinta useita metrej\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti Kuttaj\xc3\xa4rven syntyhetki.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nSyv\xc3\xa4nniemen Sourussa on toiminut j\xc3\xa4rvimalmia raudaksi jalostanut rautaruukki, joka lopetti toimintansa Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen.'