b'\n_START_ARTICLE_\nPenko\n_START_SECTION_\nPuukaasuttimista korivalmistajaksi\n_START_PARAGRAPH_\nSotien j\xc3\xa4lkeen hy\xc3\xb6tyajoneuvojen lavat ja korit olivat huonossa kunnossa. Pentti Koivisto osti Jaakkolan veljesten puusep\xc3\xa4nverstaan koneineen ja rakensi sille uuden teollisuushallin. Vuonna 1948 is\xc3\xa4-Koiviston autoliike alkoi tuoda maahan Chevrolet-kuorma-autoja, mutta tuontis\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyn ja valuuttapulan takia ne ostettiin pelkkin\xc3\xa4 alustoina ja Penko alkoi valmistaa niihin ohjaamoja, lavoja ja koreja. Ensimm\xc3\xa4inen ohjaamo tehtiin Osuusteurastamo Itikalle ja ensimm\xc3\xa4inen linja-autokori sein\xc3\xa4jokelaiselle A. K. Sarpolle._NEWLINE_Uutta vauhtia Penkon korikehitys sai, kun Lauri Koiviston teekkariv\xc3\xa4vy Mauri Kurki-Suonio teki diplomity\xc3\xb6kseen puurakenteisen bussikorin suunnitelman lentokoneenrakennukseen perehtyneen professori Arvo Ylisen ohjauksessa. Syntyi kevyt, j\xc3\xa4ykk\xc3\xa4 ja luja Penko-kori, jonka kehikon muodosti raudoitusten sijaan liimattu vaneri. Ulkovuorauksessa ter\xc3\xa4spelti korvattiin keveill\xc3\xa4 alumiinilevyill\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUppoamaton bussi ja ensimm\xc3\xa4inen matkailuvaunu\n_START_PARAGRAPH_\nKurki-Suonion ja suunnittelukumppaninsa Toivo Vuoren aivoituksia olivat my\xc3\xb6s ruumiinkuljetusvaunut, jotka maaseudun taksiautojen vet\xc3\xa4min\xc3\xa4 olisivat korvanneet ruumisautoja._NEWLINE_Penkossa rakennettiin vuonna 1949 Suomen ensimm\xc3\xa4iset matkailuvaunut, 10 kappaleen sarja 3,5 metri\xc3\xa4 pitki\xc3\xa4 ja Volkswagen Kuplaa 40 cm leve\xc3\xa4mpi\xc3\xa4 vaunuja, jotka painoivat noin 400 kg. Kori oli tehty vanerista ja sen katto tervapahvista kulmaraudasta tehdylle. lehtijousin varustetulle alustalle. Vaunun sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olivat penkit vuoteiden alustoiksi, valurautainen hella sek\xc3\xa4 komeroita._NEWLINE_Kolmas Penko-innovaatio oli uppoamaton postilinja-auto saariston kelirikkoisilla j\xc3\xa4\xc3\xa4teill\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Yksi tiiviskorinen postiauto rakennettiinkin Alskat\xe2\x80\x93Raippaluoto-v\xc3\xa4lille Vaasan saaristoon. Auton kellunta-ajaksi oli laskettu 20 minuuttia, ja autosta olisi poistuttu kattoluukun kautta. Pahin tilanne miss\xc3\xa4 n\xc3\xa4in jouduttiin toimimaan oli j\xc3\xa4\xc3\xa4n pett\xc3\xa4minen toisen takapy\xc3\xb6r\xc3\xa4n alta. Lossien korvatessa pian j\xc3\xa4\xc3\xa4teiden k\xc3\xa4yt\xc3\xb6n ei Penkon keksinn\xc3\xb6lle n\xc3\xa4hty en\xc3\xa4\xc3\xa4 tarvetta. Raippaluodon lauttaliikenne alkoi 1952._NEWLINE_Penko oli 1950-luvulla tuotantom\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4lt\xc3\xa4\xc3\xa4n keskisuuri linja-autokorien valmistaja. Vuonna 1956 yritys valmisti 31 uutta koria, kun alan suurimmat yhti\xc3\xb6t Ajokki ja Autokorirakenne p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t sataan ja ylikin. Bussikorien tuotanto ajautui kiivaan kilpailun my\xc3\xb6t\xc3\xa4 kannattamattomaksi 1960-luvun alussa, jolloin Penko suuntautui myym\xc3\xa4l\xc3\xa4autojen, kuormalavojen, hevosenkuljetusvaunujen ja siirrett\xc3\xa4vien grillikioskien rakentamiseen. Ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 oli 1960-luvun lopussa viitisenkymment\xc3\xa4. 1970-luvulle tultaessa Penko siirtyi puusta ja metallista yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n polyuretaanin ja muiden muovien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ja siihen perustuvaan tuotekehitykseen, mutta raaka-aineiden hinnan \xc3\xa4kki\xc3\xa4 moninkertaistuttua vuoden 1973 \xc3\xb6ljykriisiss\xc3\xa4 muovin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 tuli kannattamatonta.'