b"\n_START_ARTICLE_\nLinnunlaulu (Helsinki)\n_START_PARAGRAPH_\nLinnunlaulu (ruots. F\xc3\xa5gels\xc3\xa5ng) on korkea kallioniemi Helsingin kantakaupungissa Kallion kaupunginosassa El\xc3\xa4intarhan puistoalueen kaakkoispuolella, T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6nlahden ja El\xc3\xa4intarhanlahden v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Alueelle luonteen antavat puistomainen korkea kalliomaasto, ns. Linnunlaulun huvilat ja kallion halkova syv\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4radan rautatiekuilu \xe2\x80\x93 'Linnunlaulun kanjoni'.  _NEWLINE_Linnunlaulussa olevat huvilat, ns. Linnunlaulun huvilat, ovat viimeiset j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4neet huvilat El\xc3\xa4intarhan huviloista. 'Linnunlaulun huvila-alue' -nimityst\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty jo ainakin vuonna 1891.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\n1800-luvulla Linnunlaulun kalliolla sijaitsi mm. Fogels\xc3\xa5ng (Linnunlaulu) -niminen huvilatila, joka on merkitty mm. C. H. Nummelinin vuonna 1876 laatimaan Helsingin osoite- ja matkailukarttaan._NEWLINE_Vuonna 1877 Helsingin kaupunki m\xc3\xa4\xc3\xa4ritti uuden maanjaon El\xc3\xa4intarhanlahden pohjoispuolella olevalle huvila-alueelle, jonka tilojen vuokra-aika p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi. Alueella oli vuokratilat 38 Bredvik, 39 Ilola, 40 Gr\xc3\xb6nudd, 41 Linnunlaulu, 42 Alppi, 44 Viksberg ja 45 Tallberg. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 uusi maanjako perustui T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n puistoyhti\xc3\xb6n jo vuonna 1865 teett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n, ruotsalaisen puutarha-arkkitehti Knut Forsbergin laatimaan suunnitelmaan, jossa T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6nlahden it\xc3\xa4puolinen alue jaettiin 14:\xc3\xa4\xc3\xa4n aidattuun huvilatilaan. Alue sai nimekseen Djurg\xc3\xa5rds villor (El\xc3\xa4intarhan huvilat / El\xc3\xa4intarhan villat). El\xc3\xa4intarhan huvila 8 sijoittui entisen Linnunlaulun huvilatilan alueelle.  _NEWLINE_El\xc3\xa4intarhan huvilat on rakennettu etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 1880- ja 1890-luvulla. Jo aikaisemmin alueella oli kuitenkin ollut muutamia rakennuksia, joista tunnetuin oli 1840-luvulla rakennettu, aikoinaan ravintolana ja kahvilana toiminut Vihre\xc3\xa4 huvila (Gr\xc3\xb6na villan)._NEWLINE_El\xc3\xa4intarhan huviloiden tonttien vuokra-aika p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi 1940-luvulla, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen vuokra\xc2\xadsopimuksia jatkettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n vain vuodeksi kerrallaan. Rakennukset olivat pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n purku-uhan alaisia, ja rautatien it\xc3\xa4\xc2\xadpuoliselle alueelle vahvistettiin vuonna 1943 uusi, kuitenkin toteuttamatta j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt asemakaavakin, jolla alue olisi p\xc3\xa4\xc3\xa4osin muutettu puistoksi ja julkisten rakennusten tonteiksi._NEWLINE_Jo silloin, kun huvilat rakennettiin, rautatie kulki alueen poikki kallioon louhitussa kuilussa ja jakoi siten alueen kahtia. My\xc3\xb6hemmin rautatien kuilua on viel\xc3\xa4 useita kertoja levennetty, mink\xc3\xa4 vuoksi 1960-luvun lopulla osa huviloista purettiin. Lis\xc3\xa4ksi alku\xc2\xad\xc2\xadper\xc3\xa4isen El\xc3\xa4intarhan huvila-alueen it\xc3\xa4\xc2\xadosasta purettiin 1960-luvulla nelj\xc3\xa4 huvilaa my\xc3\xb6s sinne rakennetun Helsingin kaupunginteatterin tielt\xc3\xa4. Rautatien viereen on lis\xc3\xa4ksi aikoinaan, muun muassa Alvar Aallon keskustasuunnitelmassa 1960-luvulla, suunniteltu keskustasta Pasilaan johtavaa leve\xc3\xa4\xc3\xa4 liikennev\xc3\xa4yl\xc3\xa4\xc3\xa4, Vapauden\xc2\xadkatua, jonka tielt\xc3\xa4 olisi my\xc3\xb6s jouduttu purkamaan useita huviloita. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tiesuunnitelman Helsingin kaupunginvaltuusto on kuitenkin hyl\xc3\xa4nnyt kahteen kertaan. _NEWLINE_Alkuper\xc3\xa4isist\xc3\xa4 15 El\xc3\xa4intarhan huvilasta on nykyisin j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 seitsem\xc3\xa4n piha\xc2\xadrakennuksineen, ja osa niist\xc3\xa4 on kunnostettu.\n_START_SECTION_\nAlueen huviloita\n_START_PARAGRAPH_\nEl\xc3\xa4intarhan huvilatonteilla on j\xc3\xa4rjesty\xc2\xadsnumerot, jotka poikkeavat niiden nykyisist\xc3\xa4 osoite\xc2\xadnumeroista. Huvilat 1\xe2\x80\x938 sek\xc3\xa4 14\xe2\x80\x9315 sijaitsivat rautatien it\xc3\xa4-, huvilat 9\xe2\x80\x9313 l\xc3\xa4nsi\xc2\xadpuolella._NEWLINE_Huvila 1 sijaitsi l\xc3\xa4himp\xc3\xa4n\xc3\xa4 Hakaniemen toria ja purettiin aikoinaan Ensi linja -kadun suunnitellun, mutta rakentamatta j\xc3\xa4\xc3\xa4neen jatkeen tielt\xc3\xa4. Huvilat 2\xe2\x80\x935 purettiin 1960-luvulla Kaupungin\xc2\xadteatterin uuden rakennuksen tielt\xc3\xa4._NEWLINE_Huvila 6 on useimmista muista poiketen kivirakenteinen ja sijaitsee Kaupungin\xc2\xadteatterin luoteis\xc2\xadpuolella. Siin\xc3\xa4 toimii yksityinen naisten vanhain\xc2\xadkoti Hedvig Sofiahemmet._NEWLINE_Huvila 7 on my\xc3\xb6s kivi\xc2\xadrakenteinen ja rakennettiin alun perin sokeiden ammatti\xc2\xadkouluksi. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n se on Helsingin kaupungin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc2\xadhoito\xc2\xadviraston k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4. Sen pihalla l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 rautatiet\xc3\xa4 sijaitsevassa puutalossa toimii p\xc3\xa4iv\xc3\xa4koti._NEWLINE_Huvila 9 oli alun perin yksityistalo, mutta vuonna 1929 sen osti Helsingin Diakonissalaitos, joka perusti sinne kehitysvammaisten lasten hoitokodin, Rinnekodin. My\xc3\xb6hemmin Rinnekoti muutti pohjois-Espooseen, ja huvilan omistaa nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Aulis Junes, joka kunnostaa perint\xc3\xb6taloaan hyvin hitaasti uhkasakkojen uhkaamana._NEWLINE_Valkoinen huvila 10, nykyiselt\xc3\xa4 osoitteeltaan Linnunlauluntie 7, sijaitsee ranta\xc2\xadkalliolla aivan T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6nlahden rannalla. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n se on Helsingin kirjailijayhdistyksen k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ja on saanut nimen Villa Kivi. Sen etel\xc3\xa4puolella sijaitsee Sininen huvila, jossa on taiteilijapariskunta Marja ja Jorma Heleniuksen ateljee ja sen piharakennuksessa toimii my\xc3\xb6s kahvila. _NEWLINE_Huvilassa 13 toimi Brummerska hemmet -niminen vanhainkoti. Se samoin kuin huvila 15 sek\xc3\xa4 Vihre\xc3\xa4 huvila purettiin 1960-luvulla rautatien levennyst\xc3\xb6iden tielt\xc3\xa4. Vuonna 1889 rakennetussa El\xc3\xa4intarhan huvila 14:ss\xc3\xa4, joka sijaitsee Tokoinrannan puistoalueen reunalla, on Helsingin kulttuuriasiainkeskuksen n\xc3\xa4yttely Linnunlaulun huviloista._NEWLINE_Huvila-alueen v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s Helsingin Diakonissalaitoksen rakennusryhm\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAlueen tiet\n_START_PARAGRAPH_\nHuvila-alueen vanha p\xc3\xa4\xc3\xa4tie on ollut El\xc3\xa4intarhantie, joka ulottui aikoinaan Hakaniemen torin luoteis\xc2\xadkulmasta Mannerheimin\xc2\xadtielle saakka. Se ylitti rauta\xc2\xadtien 1800-luvulla rakennettua ns. Linnun\xc2\xadlaulun siltaa pitkin. T\xc3\xb6\xc3\xb6l\xc3\xb6n\xc2\xadlahden koillis\xc2\xadkulmassa El\xc3\xa4in\xc2\xadtarhan\xc2\xadtie teki jyrk\xc3\xa4n mutkan siten, ett\xc3\xa4 sen loppuosa muodosti k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Helsingin\xc2\xadkadun jatkeen, mutta oli my\xc3\xb6s El\xc3\xa4intarhan\xc2\xadtien niminen._NEWLINE_Kun rautatiet\xc3\xa4 1960-luvun lopulla levennettiin ja se samalla s\xc3\xa4hk\xc3\xb6istettiin, vanha Linnunlaulun silta purettiin. Nimi El\xc3\xa4in\xc2\xadtarhan\xc2\xadtie j\xc3\xa4i t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in vain rauta\xc2\xadtien it\xc3\xa4\xc2\xadpuoleiselle osalle tiet\xc3\xa4, joka samalla linjattiin osittain uudestaan, niin ett\xc3\xa4 se nykyisin johtaa Wallinin\xc2\xadkadulle. Rautatien l\xc3\xa4nsi\xc2\xadpuolella oleva tieosuus sai nimen Linnun\xc2\xadlauluntie, ja tien loppuosa Helsinginkadun p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 Mannerheimintielle muutettiin nimelt\xc3\xa4\xc3\xa4nkin osaksi Helsinginkatua. Aikaisemmin nimi Linnunlauluntie oli annettu rautatien it\xc3\xa4puolelle suunnitellulle, rakentamatta j\xc3\xa4\xc3\xa4neelle kadulle. Puretun sillan l\xc3\xa4heisyyteen on my\xc3\xb6hemmin rakennettu jalankulkusilta."