b'\n_START_ARTICLE_\nRaine Lampinen\n_START_PARAGRAPH_\nRaine Lampinen (13. helmikuuta 1912 Porvoo \xe2\x80\x93 17. lokakuuta 1984 Porvoo) oli yksi tunnetuimmista ja menestyneimmist\xc3\xa4 suomalaisista moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4urheilijoista. L\xc3\xa4hes kolme vuosikymment\xc3\xa4 kymmenet tuhannet ihmiset saivat kes\xc3\xa4isin j\xc3\xa4nnitt\xc3\xa4\xc3\xa4 El\xc3\xa4intarhassa, Pyynikill\xc3\xa4, Ruissalossa ja monissa muissa paikoissa kuinka \xe2\x80\x9dRaine ajaa\xe2\x80\x9d. H\xc3\xa4n oli kauan Suomen voitokkain TT-kuljettaja ulkomaisia kilpailijoita vastaan. H\xc3\xa4n kilpaili my\xc3\xb6s monissa maissa, Ruotsissa, Norjassa, Hollannissa, Saksassa, Virossa ja jopa Man-saarella vuonna 1939 \xe2\x80\x9dtuntemattomana harrastelijana\xe2\x80\x9d maailmankuulujen tehdasajajien joukossa. H\xc3\xa4nen uransa kesti 34 vuotta (1928\xe2\x80\x931962)._NEWLINE_Lampinen oli my\xc3\xb6s suksitehtailija, yksi suomalaisten suksimerkkien johtavista kehitt\xc3\xa4jist\xc3\xa4. H\xc3\xa4n kuului maineikkaaseen moottorisukuun, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Emil Lampinen (1883\xe2\x80\x931961) sek\xc3\xa4 set\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Oskari ja Heikki olivat ennen ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 maailmansotaa Suomen parhaita motoristeja. Lampisen vaimo Doris (o.s. Rosenqvist, s. 22. kes\xc3\xa4kuuta 1912 Turku) oli h\xc3\xa4nkin motoristisukua ja h\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Gustaf ja veljens\xc3\xa4 Armas olivat Suomen Moottoriliiton puheenjohtajia. Vaimo Doris kilpaili h\xc3\xa4nkin 1930-luvulla voitokkaasti luotettavuusajoissa. Ralliautoilijana taas on kunnostautunut Lampisen poika Simo (s. 22. kes\xc3\xa4kuuta 1943 Helsinki). Suvulla on kaikkiaan kolme SML:n kultaista ajajamerkki\xc3\xa4: isois\xc3\xa4 Emil sai merkin vuonna 1930, is\xc3\xa4 Raine sai sen 1934 ja poika Simo sai kultaisen ajajamerkin vuonna 1970.\n_START_SECTION_\nUra ajajana\n_START_PARAGRAPH_\nRaine Lampisen ajajaura alkoi jo Tammisaaren ajoissa vuonna 1928, jolloin h\xc3\xa4n oli vasta 16-vuotias. H\xc3\xa4n osallistui luotettavuuskilpailun sivuvaunupy\xc3\xb6rien sarjassa. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli \xe2\x80\x9dpurkkiorjanaan\xe2\x80\x9d oma is\xc3\xa4ns\xc3\xa4. H\xc3\xa4n sai Brandtilta k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 Rudgen. Vuosien varrella Lampisen tilille on kertynyt kaikkien aikojen suomalainen saavutuslista. MM- ja EM-kisojen sijoituksia Lampisella ei ole, koska h\xc3\xa4nen huippukaudellaan n\xc3\xa4it\xc3\xa4 kisoja ei viel\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestetty. _NEWLINE_Lampisella on Suomen mestaruudet luotettavuusajossa 1936\xe2\x80\x931939, maaradalla 1936, 1938, 1948, 1949 ja TT:n luokassa 500 1937\xe2\x80\x931939, 1950 ja 1951. Yhteens\xc3\xa4 13 SM:\xc3\xa4\xc3\xa4 eli enemm\xc3\xa4n kuin kell\xc3\xa4\xc3\xa4n muulla siihen menness\xc3\xa4. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 1930-luvun loppupuolen kiistattomana mestariajajana._NEWLINE_Lampinen osallistui El\xc3\xa4intarhan ajoihin 21 kertaa vuosina 1932\xe2\x80\x931961 voittaen kolme kertaa ja saavuttaen kahdeksan kakkos- ja kaksi kolmossijaa. H\xc3\xa4n oli niiden ensimm\xc3\xa4inen suomalainen moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4luokan voittaja. Lampisella oli El\xc3\xa4intarhan ajojen osallistumisenn\xc3\xa4tys, sill\xc3\xa4 h\xc3\xa4n oli mukana kilpailuissa kaikkina muina vuosina paitsi kahtena viimeisen\xc3\xa4. Vuosien 1933\xe2\x80\x931950 aikana h\xc3\xa4n voitti Pyynikinajot viisi kertaa. H\xc3\xa4n otti osaa Pyynikinajoihin per\xc3\xa4ti 19 kertaa. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Pyynikinajojen suuri sankari. Siell\xc3\xa4 my\xc3\xb6s syntyi hokema: \xe2\x80\x9dLampinen kurvissa/karvalakki korvissa/hampaat irvess\xc3\xa4/suu virneess\xc3\xa4\xe2\x80\x9d. Vuosina 1931\xe2\x80\x931950 Ruissalossa tuli kahdeksan voittoa puhumattakaan muista kotimaisista TT-ajoista. Vuonna 1935 h\xc3\xa4n voitti Ruotsissa Avesta TT-ajot Grytn\xc3\xa4sin kilparadalla. H\xc3\xa4n voitti my\xc3\xb6s 1950 Veckj\xc3\xa4rven TT-ajot luokassa 500 ksm Triumph kilpapy\xc3\xb6r\xc3\xa4ll\xc3\xa4. P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen ajot Lampinen voitti 1936 ja 1937. Suomen mestaruuden Lampinen voitti nopeusajossa, TT:ss\xc3\xa4, maaradalla ja luotettavuusajossa, yhteens\xc3\xa4 enn\xc3\xa4tykselliset 13 kertaa. Mestaruuksista nelj\xc3\xa4 h\xc3\xa4n sai 1940\xe2\x80\x931950-luvun taitteessa. Voitto vuonna 1949 Norjan GP-kisoissa Gardermoenissa oli merkkitapaus. Seuraavana vuonna 1950 h\xc3\xa4n oli Gardemoenissa toinen. H\xc3\xa4n osallistui viel\xc3\xa4 50-vuotiaana vuonna 1962 Pyynikin TT-ajoihin, joka oli MM-osakilpailu. H\xc3\xa4n saavutti my\xc3\xb6s arvokkaita voittoja ulkomaitten suurilla radoilla. Vuonna 1935 h\xc3\xa4n voitti suuren kansainv\xc3\xa4lisen Viron Grand Prix Kilpailun Piritan radalla luokassa 500-kuutiota. H\xc3\xa4n kuului silloin Husqvarna-talliin ja toimi tehdasajajana. Husqvarna tehdas Ruotsissa oli antanut h\xc3\xa4nen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 uuden Husqvarna py\xc3\xb6r\xc3\xa4n. Sama py\xc3\xb6r\xc3\xa4 on viel\xc3\xa4 tallella Moottoriurheilumuseossa Riiassa._NEWLINE_Lampisen arvokkaimmat voitot tulivat Norton-, Rudge- ja Triumph-merkkisill\xc3\xa4 py\xc3\xb6rill\xc3\xa4. H\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytti kilpauransa aikana my\xc3\xb6s muita TT-py\xc3\xb6ri\xc3\xa4 kuten Raleigh, Husqvarna ja BMW. Parhaana kilpailuvuotenaan h\xc3\xa4n itse piti kautta 1939, jolloin h\xc3\xa4n voitti Viron Grand Prixin. Lampinen oli tunnetuin suomalainen moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4ilij\xc3\xa4 ennen Jarno Saarista.\n_START_SECTION_\nJ\xc3\xa4rjest\xc3\xb6- ja liikemies\n_START_PARAGRAPH_\nJo 19-vuotiaana vuonna 1931 Lampinen oli mukana perustamassa El\xc3\xa4intarhan ajoja ollen my\xc3\xb6s niiden ensimm\xc3\xa4inen suomalainen moottoripy\xc3\xb6r\xc3\xa4luokan voittaja. Suomen Moottoriliiton, SML:n hallituksen j\xc3\xa4sen h\xc3\xa4n oli 1946\xe2\x80\x931962 ja liiton varapuheenjohtaja 1957\xe2\x80\x931962. MKK:n j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 h\xc3\xa4n toimi 1957\xe2\x80\x931958 sek\xc3\xa4 Porvoon MK:n puheenjohtaja 1951 ja hallituksen j\xc3\xa4sen 1945\xe2\x80\x931969. H\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s mukana useissa suurkilpailujen  juryiss\xc3\xa4 ja erilaisissa johtoteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4._NEWLINE_Lampinen oli my\xc3\xb6s merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 suksitehtailijana ja suomalaisen suksen kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4. Suomessa oli 1920-luvulla siirrytty  kilpahiihdossa tasamaahiihdosta murtomaahiihtoon. Suksia alettiin kehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 etupainoisemmiksi ja ketter\xc3\xa4mmiksi. Puusuksia alettiin valmistaa s\xc3\xa4letekniikalla. Ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 s\xc3\xa4lesuksien tuottajia oli Lampinen Oy Porvoon maalaiskunnassa.'