b'\n_START_ARTICLE_\nV\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen on Kalevalan tarusankari, ja suomalaisen ja karjalaisen kansanrunouden ja mytologian t\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6it\xc3\xa4. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen on runonlaulaja ja suuri tiet\xc3\xa4j\xc3\xa4, jossa on my\xc3\xb6s jumalallisia piirteit\xc3\xa4. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen esiintyy monissa taruissa ja usein p\xc3\xa4\xc3\xa4osassa. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n Kalevalassa usein s\xc3\xa4eparia:\xc2\xa0Vaka vanha V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen,\xc2\xa0tiet\xc3\xa4j\xc3\xa4 i\xc3\xa4nikuinen.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen ja maailman synty\n_START_PARAGRAPH_\nMonissa kansanrunoissa V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen on olemassa jo ennen maailmaa. H\xc3\xa4n auttaa maailman luomisessa. _NEWLINE_V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen syntym\xc3\xa4st\xc3\xa4 kerrotaan joko, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n syntyi yksin, tai ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4net synnytti neito, jonka nimeksi mainitaan joskus Iro. Er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yleisess\xc3\xa4 kansanrunossa V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen syntyy y\xc3\xb6ll\xc3\xa4, tekee p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 pajan, takoo rautaisen hevosen ja ratsastaa sill\xc3\xa4 veden p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Katkera lappalainen (sama kuin Kalevalan Joukahainen) ampuu V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen hevosen sel\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkumereen. Monissa myyttisiss\xc3\xa4 kertomuksissa toistuva pohjoisessa olevan pahan maan (Lapin tai Pohjolan) ja omien sankarien vastakkainasettelu on siis olemassa jo ennen maailmaa._NEWLINE_V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen kelluu vedess\xc3\xa4, kun vesilintu, esimerkiksi sotka, pesii h\xc3\xa4nen polvelleen. Haudonta polttaa kuitenkin polvea, jolloin V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen vavahduttaa sit\xc3\xa4. Linnun munat joutuvat mereen, hajoavat ja synnytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t maailman. K\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4 maailman syntymisest\xc3\xa4 linnun munasta, alkumunasta, tunnetaan eri muodoissa eri puolilla maapalloa. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen my\xc3\xb6s muokkaa maanpintaa ja vedenpohjaa liikkeill\xc3\xa4\xc3\xa4n. Viel\xc3\xa4 L\xc3\xb6nnrot ja muut kansanrunojen ker\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t ovat matkoillaan t\xc3\xb6rm\xc3\xa4nneet usein ihmisiin, jotka ilman muuta uskoivat maailman syntyneen t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavoin. Lis\xc3\xa4ksi monet odottivat V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen viel\xc3\xa4 kerran palaavan ihmisi\xc3\xa4 auttamaan, kuten h\xc3\xa4n runoissa lupaa. On merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4in ratkaisevia pakanalliseen maailmankuvaan liittyvi\xc3\xa4 uskomuksia on s\xc3\xa4ilynyt pitk\xc3\xa4lle kristilliseen aikaan._NEWLINE_Kalevalan kertomus poikkeaa kansanrunoista siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Kalevalassa sotka munii V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6ist\xc3\xa4 odottavan ilmattaren polvelle eik\xc3\xa4 siis V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen polvelle. Kalevalassa yhteenotto lappalaisen Joukahaisen kanssa on my\xc3\xb6s sijoitettu maailman syntymisen j\xc3\xa4lkeen.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen laulu ja soitto\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen kerrotaan taidokkaaksi loitsujen laulajaksi ja kanteleen soittajaksi. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen voittaa laulaen loitsinnassa eli kilpalaulannassa Joukahaisen. H\xc3\xa4n loitsuaa Joukahaisen suohon, josta p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4kseen Joukahainen joutuu lupaamaan siskonsa V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen puolisoksi. Avioliitto ei kuitenkaan toteudu, sill\xc3\xa4 sisko tappaa itsens\xc3\xa4._NEWLINE_V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen tekee eri kertomuksissa itselleen kanteleen eri tavoin. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n kertomuksen mukaan sotajoukon laiva pys\xc3\xa4htyy j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4ism\xc3\xa4isen suomuhauen selk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Hauki tapetaan, ja sen leukaluusta V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen tekee kanteleen. Kanteleen kielet h\xc3\xa4n saa jonkin Hiiden olennon hiuksista. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen soittaa kanneltaan niin taidokkaasti, ett\xc3\xa4 ihmiset, el\xc3\xa4imet ja jumalolennotkin tulevat kuuntelemaan, eik\xc3\xa4 ole karskeintakaan urosta, joka ei liikuttuisi kyyneliin._NEWLINE_V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen soitto on suosittu kohtaus kuvataiteessa. Martti Haavio on huomannut Olaus Magnuksen 1539 painetussa kartassa Carta marinassa kuvan, joka muistuttaa t\xc3\xa4t\xc3\xa4 kohtausta.\n_START_SECTION_\nVeneenveisto\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen kerrottiin olevan taidokas veneenveist\xc3\xa4j\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kertomuksessa h\xc3\xa4n tekee venett\xc3\xa4 tietonsa avulla. H\xc3\xa4n tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 melkein kaiken tarpeellisen mutta ei kolmea ratkaisevan t\xc3\xa4rke\xc3\xa4\xc3\xa4 sanaa, luotetta. H\xc3\xa4n l\xc3\xa4htee hakemaan niit\xc3\xa4 Tuonelasta, kuolleiden maasta. (Lis\xc3\xa4\xc3\xa4 aiheesta kappaleessa Tuonella-k\xc3\xa4ynnit) Toisen kertomuksen mukaan V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen tarvitsee tietoa ja k\xc3\xa4y hakemassa sit\xc3\xa4 kuolleelta Antero Vipuselta.\n_START_SECTION_\nTuonela-k\xc3\xa4ynnit\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen kerrotaan matkustavan kuolleiden maahan Tuonelaan etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n puuttuvaa tietoa, ehk\xc3\xa4 vain kolmea sanaa, jotka h\xc3\xa4n tarvitsee rakentaakseen veneen tai korjatakseen reen. Joissain kertomuksissa h\xc3\xa4n k\xc3\xa4y hakemassa ty\xc3\xb6v\xc3\xa4linett\xc3\xa4. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen k\xc3\xa4y my\xc3\xb6s ammoin kuolleen tiet\xc3\xa4j\xc3\xa4 Vipusen vatsassa tietoa hakemassa. Matka kuolleiden maahan on kuviteltu hyvin vaaralliseksi, vain mahtavien tiet\xc3\xa4jien on ajateltu pystyv\xc3\xa4n siihen ja tulemaan viel\xc3\xa4 takaisin. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen Tuonela-k\xc3\xa4ynneiss\xc3\xa4 arvellaan olevan muistumia todellisten tiet\xc3\xa4jien tai \xc5\xa1amaanin rituaaleista, joissa tiet\xc3\xa4j\xc3\xa4 vajoaa transsiin ja h\xc3\xa4nen sielunsa uskotaan liikkuvan kuolleiden maailmassa suorittamassa jotain teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4. On vain joitakin tulkinnallisia historiallisia todisteita siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 suomalaiset olisivat k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neet transsitilaa t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavoin. (katso: tiet\xc3\xa4j\xc3\xa4) Kuitenkin suomalaisessa mytologiassa kerrotaan loveen lankeamisesta ja lovesta nostosta, joiden arvellaan liittyv\xc3\xa4n juuri t\xc3\xa4h\xc3\xa4n._NEWLINE_Kertomuksen mukaan Tuonen tytti saattaa veneell\xc3\xa4\xc3\xa4n vainajat Tuonen mustan virran yli. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen tytti kuitenkin huomaa olevan elossa. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen valehtelee kuolleensa, mutta mik\xc3\xa4\xc3\xa4n ei vakuuta. Tytti tiet\xc3\xa4\xc3\xa4 tarkalleen, millaisia ovat eri tavoin kuolleet - rautaan kuolleet ovat verisi\xc3\xa4, hukkuneet vetisi\xc3\xa4 ja palaneet k\xc3\xa4rventyneit\xc3\xa4. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen kuitenkin lopulta p\xc3\xa4\xc3\xa4see Tuonelle kerrottuaan tytille totuuden. Tuonella h\xc3\xa4net laitetaan nukkumaan vastenmieliseen s\xc3\xa4nkyyn tai paikkaan, joka on tehty k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeist\xc3\xa4 tai t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeit\xc3\xa4. H\xc3\xa4n onnistuu kuitenkin pakenemaan. H\xc3\xa4n muuttuu vesiel\xc3\xa4imeksi ja ui Tuonen joen poikki. Tuonen poika viritt\xc3\xa4\xc3\xa4 rautaverkon veteen mutta ei saa V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6ist\xc3\xa4 tarttumaan. _NEWLINE_V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen palaa Tuonelta saatuaan haluamansa ja lis\xc3\xa4ksi kertoo el\xc3\xa4ville Tuonelan oloista. Monissa muissakin kulttuureissa tarinoiden sankarien tai jumalolentojen tai todellisten shamaanien uskotaan k\xc3\xa4yv\xc3\xa4n kuolleiden maassa.\n_START_SECTION_\nIs\xc3\xa4t\xc3\xb6n lapsi ja V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nTunnetaan kertomus, jossa V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen joutui lopulta poistumaan kristinuskon tielt\xc3\xa4. Yksityiskohdat vaihtelevat jonkin verran eri versioiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Kertomukseen on yhdistynyt myytti Jeesuksen neitseellisest\xc3\xa4 syntym\xc3\xa4st\xc3\xa4, tosin nime\xc3\xa4 Jeesus ei mainita. _NEWLINE_Tarinat kulkevat suunnilleen seuraavaan tapaan: Neitsyt, jolle joissain runoissa annetaan nimeksi Marjatta, saa poikalapsen. Lapsen is\xc3\xa4\xc3\xa4 etsit\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kutsutaan nuoret miehet koolle, mutta kukaan ei tunnustaudu lapsen is\xc3\xa4ksi. Joissain runoissa lapsi l\xc3\xb6ytyy mets\xc3\xa4st\xc3\xa4, jolloin etsit\xc3\xa4\xc3\xa4n turhaan my\xc3\xb6s \xc3\xa4iti\xc3\xa4. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen tuodaan tuomariksi. H\xc3\xa4n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 lapsen \xc3\xa4p\xc3\xa4r\xc3\xa4n\xc3\xa4 tapettavaksi; suolle viet\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi ja puulla p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n ly\xc3\xb6t\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Sylilapsi alkaa kuitenkin puhua, syytt\xc3\xa4\xc3\xa4 itse\xc3\xa4\xc3\xa4n V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6ist\xc3\xa4 pahemmista synneist\xc3\xa4 ja huomauttaa, ettei V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6ist\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n ole niiden takia viety suolle. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen saamat syyt\xc3\xb6kset vaihtelevat eri versioissa, mutta kyse on seksuaalisesta synnist\xc3\xa4, kuten insestist\xc3\xa4, el\xc3\xa4imiin sekaantumisesta tai siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen itse on aviottoman lapsen is\xc3\xa4. Martti Haavion mukaan viimeksi mainittu syyt\xc3\xb6s on kansanperinteess\xc3\xa4 alkuper\xc3\xa4isin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vastaa Virossa ja Suomessa tunnetun, keskiaikaisen Hannuksen ja Marketan balladin tarinaa. Siin\xc3\xa4kin avioton lapsi alkaa puhua ja syytt\xc3\xa4\xc3\xa4 oman tapauksensa tuomaria is\xc3\xa4kseen. _NEWLINE_Lapsi kastetaan Kaukomieleksi tai Kaukamoiseksi, Kainuun (tai Karjalan) kuninkaaksi ja rahavuoren vartijaksi. Kainuun rahavuorella saatetaan Martti Haavion mukaan viitata tuottavaan turkiskauppaan, jonka hankinta-alue oli muinais-Kainuussa. Kalevalassa lapsi on nimet\xc3\xb6n. Elias L\xc3\xb6nnrot ei kokoamaansa Kalevalaan ole ottanut mukaan Kaukomielen nime\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n henkil\xc3\xb6n yhteydess\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n jo Lemmink\xc3\xa4isen lis\xc3\xa4nimen\xc3\xa4. Toisaalta L\xc3\xb6nnrot on saattanut haluta korostaa sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kyseess\xc3\xa4 on Jeesus-lapsi. _NEWLINE_Syytetty ja h\xc3\xa4p\xc3\xa4isty V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen suuttuu ja h\xc3\xa4pe\xc3\xa4\xc3\xa4. H\xc3\xa4n poistuu vaskisella ja kuparisella veneell\xc3\xa4\xc3\xa4n ja sanoo viel\xc3\xa4 palaavansa, kun h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 tarvitaan, etsit\xc3\xa4\xc3\xa4n ja kaivataan. Samaan tapaan vesitse ja kristinuskon ahdistamina ovat poistuneet my\xc3\xb6s Kalevanpojat, myyttiset alkuolennot, mutta he soutivat kivell\xc3\xa4._NEWLINE_Joissain runoissa kerrotaan viel\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen menee veneell\xc3\xa4\xc3\xa4n Rutjan koskeen, tuliseen py\xc3\xb6rteeseen. Py\xc3\xb6rre on usein tulkittu reitiksi Tuonelaan, vauhdikkaammaksi versioksi Tuonen joesta. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen menee siis el\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 kuolleiden maahan. Vaikka toisten mukaan V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen palaa viel\xc3\xa4, niin er\xc3\xa4\xc3\xa4n kertojan mukaan se oli V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen loppu.\n_START_SECTION_\nKalevalan V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen\n_START_PARAGRAPH_\nKalevalassa V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen on Ilmattaren, ilman immen ja meren poika. H\xc3\xa4n viett\xc3\xa4\xc3\xa4 meress\xc3\xa4 kelluvan \xc3\xa4itins\xc3\xa4 kohdussa kolmekymment\xc3\xa4 vuotta ja alkaa synnytty\xc3\xa4\xc3\xa4n autella maailman luomisessa. Kalevalan tarinoissa V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen mm. yritt\xc3\xa4\xc3\xa4 saada puolisokseen Ainon, Joukahaisen sisaren, mutta Aino hukuttautuu. Lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n veist\xc3\xa4\xc3\xa4 veneen laulamalla, rakentaa hauenluisen kanteleen, k\xc3\xa4y Tuonelassa, l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 Ilmarisen Pohjolaan takomaan sampoa ja my\xc3\xb6hemmin on mukana varastamassa sit\xc3\xa4 takaisin. Kalevalan lopuksi Marjatta, jonka esikuvana on ollut neitsyt Maria, synnytt\xc3\xa4\xc3\xa4 pojan, Karjalan kuninkaan. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen suuttuu t\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja purjehtii pois maailmasta luvaten kuitenkin palata sitten kun h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 taas tarvitaan. Kalevalan lopputapahtumat kuvaavat pakanallisten jumalien v\xc3\xa4istymist\xc3\xa4 kristinuskon saapumisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen nimi\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen nimen uskotaan juontuvan v\xc3\xa4in\xc3\xa4-sanasta, joka tarkoittaa suvantoa tai hiljalleen virtaavaa vett\xc3\xa4, salmea tai joensuuta. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen lis\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4reen\xc3\xa4 esiintyy my\xc3\xb6s suvantolainen. V\xc3\xa4in\xc3\xa4meri Viron saaristossa on saanut nimens\xc3\xa4 v\xc3\xa4in\xc3\xb6iksi kutsutuista meren salmistaan, mutta v\xc3\xa4in\xc3\xb6j\xc3\xa4 on muuallakin, kuten V\xc3\xa4in\xc3\xa4joki, eik\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4, perustuuko V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen nimi johonkin tiettyyn v\xc3\xa4in\xc3\xa4\xc3\xa4n.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen suhde vesill\xc3\xa4 liikkumiseen\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen nimi liittyy veteen. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen kerrotaan my\xc3\xb6s olevan mestarillinen veneenrakentaja. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen on my\xc3\xb6s erikseen kielt\xc3\xa4nyt huonon k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ksen vesill\xc3\xa4._NEWLINE_V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen veneenj\xc3\xa4ljeksi kutsutaan tyynt\xc3\xa4 kohtaa muuten aaltoilevalla vedenpinnalla. Vedenpinnan nimitysten lis\xc3\xa4ksi V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6iseen liittyvi\xc3\xa4 nimityksi\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy luonnosta t\xc3\xa4htitaivaalta, kuten V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen miekka tai viikate (Orion) ja V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6iset tai V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen virsut (Seulaset). N\xc3\xa4it\xc3\xa4 t\xc3\xa4hdist\xc3\xb6j\xc3\xa4 on k\xc3\xa4ytetty suunnistamiseen vesill\xc3\xa4. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen (taruhahmona tai jumalolentona) arvellaankin alun perin liittyneen kiinte\xc3\xa4sti vesill\xc3\xa4 liikkumiseen.\n_START_SECTION_\nSuhde muihin myytteihin\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isess\xc3\xa4 on huomattavaa samankaltaisuutta kreikkalaisen mytologian suureen runoilijaan ja soittajaan Orfeukseen. My\xc3\xb6s Orfeus tunnetaan tiedoistaan ja runoistaan, ja V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen tapaan h\xc3\xa4n soittaa kielisoitintaan niin vaikuttavasti, ett\xc3\xa4 koko luonto heltyy ja tulee ihmettelem\xc3\xa4\xc3\xa4n. My\xc3\xb6s Orfeus matkustaa manalaan ja palaa. Orfeusta palvottiin mystisess\xc3\xa4, shamanismia muistuttavassa kultissa orfismissa. Orfeus-hahmon katsotaan omaksutun Kreikkaan pohjoisesta p\xc3\xa4in; It\xc3\xa4-Euroopasta, ja siin\xc3\xa4, kuten V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isess\xc3\xa4, sanotaan olevan \xc5\xa1amaanin piirteit\xc3\xa4. Esimerkiksi Holger Thesleff kertoo Orfeuksen olevan "er\xc3\xa4\xc3\xa4nlainen myyttinen \xc5\xa1amaani, sukua mm. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6is-hahmolle". _NEWLINE_V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6ist\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s verrattu skandinaavisen mytologian p\xc3\xa4\xc3\xa4jumala Odiniin, joka oli paitsi taistelun, my\xc3\xb6s runouden jumala V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen tapaan. Kummatkin jumalhahmot my\xc3\xb6s vaeltavat tiet\xc3\xa4jin\xc3\xa4 ihmisten keskuudessa. Lis\xc3\xa4ksi V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen matka Tuonelaan muistuttaa Odinin vierailuja kuolleiden maassa.'