b"\n_START_ARTICLE_\nVuorijalava\n_START_SECTION_\nUlkon\xc3\xa4k\xc3\xb6 ja koko\n_START_PARAGRAPH_\nSuomessa vuorijalava kasvaa tavallisesti 15\xe2\x80\x9325 metrin mittaiseksi. Puu muodostaa vankan paalujuuren ja sen ymp\xc3\xa4rille laajan pintajuuriston, mutta juurivesoja ei muodostu. Runko s\xc3\xa4ilyy melko pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n pinnaltaan sile\xc3\xa4n\xc3\xa4, mutta vanhoihin yksil\xc3\xb6ihin muodostuu verkkomaisesti halkeilevaa harmaanruskeaa rosokaarnaa. Oksat ovat vankkoja, yl\xc3\xa4viistoja ja latvus leve\xc3\xa4n suppilomainen. Kuluvan kes\xc3\xa4n oksien kasvainranka on tavallisesti karvainen. Lehtisilmut ovat l\xc3\xa4hes pallomaisia, tylppi\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n tummia. Harmahtavan tai sinert\xc3\xa4v\xc3\xa4n vihre\xc3\xa4t lehdet ovat v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n tummempia kuin useimpien muiden Suomessa tavattavien puiden lehdet. Lehdet sijaitsevat oksissa kierteisesti ja ne ovat korvakkeettomia ja lyhytruotisia. Lehtilapa on 10\xe2\x80\x9318 cm pitk\xc3\xa4, vastapuikea, laidoilta toissahainen, tyvest\xc3\xa4 v\xc3\xa4h\xc3\xa4n ep\xc3\xa4mukainen, k\xc3\xa4rjest\xc3\xa4 hyvin pitk\xc3\xa4suippuinen ja joskus heikosti kolmiliuskainen. Lehdet ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 karheita, alta suonihangoista tihe\xc3\xa4karvaisia ja muualta harvakarvaisia. Suonipareja on 13\xe2\x80\x9320, sivusuonet ovat kaksihaaraisia._NEWLINE_Yksikotinen vuorijalava kukkii kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ennen lehtien puhkeamista. Kukinto on tihe\xc3\xa4 sarja. Pienet, pallomaiset kukat ovat lyhytper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja muistuttavat ulkon\xc3\xa4\xc3\xb6lt\xc3\xa4\xc3\xa4n hieman pajunkissoja. Kukan keh\xc3\xa4 yhdislehtinen, 4- tai 5-liuskainen ja v\xc3\xa4rilt\xc3\xa4\xc3\xa4n rusehtava. Kukat ovat kaksineuvoisia: heteit\xc3\xa4 on 4 tai 5, emej\xc3\xa4 on yksi. Suomessa vuorijalava kukkii toukokuussa. Vaikka laji on yksikotinen, vuorijalavan kukkien onnistuneeseen hedelm\xc3\xb6itykseen tarvitaan l\xc3\xa4hes aina siitep\xc3\xb6ly\xc3\xa4 toisilta yksil\xc3\xb6ilt\xc3\xa4. P\xc3\xb6lytys tapahtuu p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa tuulen avulla._NEWLINE_Vuorijalavan hedelm\xc3\xa4 on 16\xe2\x80\x9330 mm pitk\xc3\xa4 ja 14\xe2\x80\x9320 mm leve\xc3\xa4 siipipalteinen p\xc3\xa4hkyl\xc3\xa4. Siipipalle on kaljulaitainen ja siemenlokero sijaitsee keskell\xc3\xa4 hedelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Siemenet valmistuvat kes\xc3\xa4-hein\xc3\xa4kuussa ja varisevat maahan. It\xc3\xa4minen tapahtuu tavallisesti jo samana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4. Vuorijalava alkaa tuottaa siemeni\xc3\xa4 30\xe2\x80\x9340 vuoden ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4. Suvullisen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen ohella vuorijalava uudistuu kantovesojen avulla._NEWLINE_Hyvill\xc3\xa4 kasvupaikoilla vuorijalava voi Suomessakin kasvaa varsin suurikokoiseksi. Vuonna 1991 mitattiin Tammisaaressa 39 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6. Karjalohjalla mitattiin samana vuonna ymp\xc3\xa4rysmitaltaan yli viisimetrinen vuorijalava. Laji voi kasvaa 500 vuoden ik\xc3\xa4iseksi._NEWLINE_Vuorijalava jaetaan ainakin kahteen alalajiin, ssp. montana ja ssp. glabra.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nVuorijalavaa tavataan l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Euroopassa, jossa se kasvaa luontaisena Pyreneiden niemimaalta ja Britteinsaarilta aina Etel\xc3\xa4-Uraliin ja Kaukasukselle saakka. Pohjoisessa levinneisyysalue ulottuu Fennoskandian keskiosiin ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 Pietarin kaupungin korkeudelle, etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Italian keskiosiin ja Pohjois-Kreikkaan. Euroopan ulkopuolella lajia tavataan muutamin paikoin Turkista ja Iranista._NEWLINE_Suomessa vuorijalava on luonnonvaraisena harvinainen ja etel\xc3\xa4inen lehtojen puulaji. Luonnonvaraisena vuorijalavaa tavataan hyvin hajanaisesti, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 paikallisesiintymin\xc3\xa4, linjan Pori\xe2\x80\x93Tampere\xe2\x80\x93Lappeenranta etel\xc3\xa4puolella. Erillisi\xc3\xa4 esiintymi\xc3\xa4 on kuitenkin my\xc3\xb6s pohjoisempana, muun muassa Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa. Yleisimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n vuorijalava on Ahvenanmaalla ja Lounais-Suomessa. Suomeen vuorijalava levisi j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden j\xc3\xa4lkeisen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6kauden aikana, mutta on sen j\xc3\xa4lkeen v\xc3\xa4hitellen v\xc3\xa4hentynyt ilmaston kylmetess\xc3\xa4 ja kuusen levitess\xc3\xa4 kasvupaikoille. Luontaisina kasvavia, puun mitoissa olevia vuorijalavia arvioidaan Suomessa olevan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n vain noin kaksi tuhatta yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. Suomessa tavattavat vuorilajat luokitellaan tavallisesti kuuluviksi alalajiin ssp. glabra._NEWLINE_Viljeltyn\xc3\xa4 vuorijalava on Suomessa yleisempi laji ja menestyy pohjoisempanakin aina Oulun korkeudelle saakka.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nLuonnonvaraisena vuorijalava kasvaa tuoreissa, runsasravinteisissa kallionalus- ja puronvarsimetsiss\xc3\xa4. Suomessa laji on my\xc3\xb6s usein viljelykarkulainen, jolloin sit\xc3\xa4 tavataan pihojen ja puistojen reunusmetsiss\xc3\xa4, tienvarsilla, rantapenkereill\xc3\xa4 ja kaatopaikoilla. Villiintyneet yksil\xc3\xb6t kasvavat kuitenkin hyvin harvoin suurikokoisiksi puiksi.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nVuorijalavaa on jo pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n kasvatettu puistopuuna. Siit\xc3\xa4 on jalostettu runsaasti erilaisia lajikkeita, kuten riippajalava ('Horizontalis', 'Pendula') ja kartiojalava ('Exoniensis'). Sateenvarjojalava ('Camperdownii') on luonnonmutaatio, jonka alkuper\xc3\xa4inen yksil\xc3\xb6 l\xc3\xb6ydettiin Camperdown Parkista Dundeesta._NEWLINE_Vuorijalavan puuaines on sitke\xc3\xa4\xc3\xa4, kest\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 ja siet\xc3\xa4\xc3\xa4 kuivuttuaan hyvin kosteutta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi puuta k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n erityisesti huonekaluteollisuudessa viiluna sek\xc3\xa4 koriste-esineiden valmistamisessa. Vuorijalavasta on tehty my\xc3\xb6s tarve-esineit\xc3\xa4, kuten hevosten luokkeja. Hyv\xc3\xa4n kosteudensietokykyns\xc3\xa4 takia sit\xc3\xa4 on aikaisemmin k\xc3\xa4ytetty esimerkiksi pumppuihin ja vesijohtoihin. Puuaineksen lahonkest\xc3\xa4vyydest\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4 esimerkki on Lontoossa 1600-luvulla vuorijalavasta rakennettu maanalainen putkisto, joka oli eritt\xc3\xa4in hyvin s\xc3\xa4ilynyt kun se kaivettiin esiin 1930-luvulla. Suomessa vuorijalavan taloudellinen merkitys on hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen lajin harvinaisuuden vuoksi._NEWLINE_Ahvenanmaalla oli aikasemmin tapana leikata jalavien latvustoja oksastojen tihent\xc3\xa4miseksi. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 saatuja, kuivattuja oksia k\xc3\xa4ytettiin karjan ja lampaiden talviruokintaan. Tuoreita jalavien siemeni\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s k\xc3\xa4ytetty salaatin tapaan ihmisravinnoksi.\n_START_SECTION_\nTuholaiset\n_START_PARAGRAPH_\nEri jalavalajien pahin tuholainen niin Euroopassa kuin Pohjois-Amerikassa on hollanninjalavatauti. Taudin aiheuttaa sieni Ophiostoma ulmi, jonka iti\xc3\xb6it\xc3\xa4 levitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t jalavissa el\xc3\xa4v\xc3\xa4t kaarnakuoriaiset. Jalavatautia aiheuttavista sienist\xc3\xa4 on eri kantoja, jotka my\xc3\xb6s aiheuttavat eri asteisia vahinkoja. Yksi tuhoisimmista kannoista on Pohjois-Amerikasta Eurooppaan kulkeutunut kanta. Suomessa jalavatauti havaittiin ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1963, mutta se on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt suhteellisen harvinaiseksi. Jo Ruotsissa tauti on kuitenkin aiheuttanut suuria tuhoja."