b'\n_START_ARTICLE_\nJanis Rozent\xc4\x81ls\n_START_SECTION_\nTaiteellinen ura ja tyyli\n_START_PARAGRAPH_\nRozent\xc4\x81lsin is\xc3\xa4 oli kyl\xc3\xa4sepp\xc3\xa4, joka toimi l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Saldusin kaupunkia Kuurinmaalla. Perheen k\xc3\xb6yhyyden vuoksi h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti jo nuorena etsim\xc3\xa4\xc3\xa4n t\xc3\xb6it\xc3\xa4 Riiasta. Rozent\xc4\x81ls opiskeli sein\xc3\xa4maalarin ty\xc3\xb6n ohessa piirustusta Riian saksalaisen k\xc3\xa4sity\xc3\xb6l\xc3\xa4isseuran koulussa. Opinnot jatkuivat 1888\xe2\x80\x931894 Pietarin taideakatemiassa, josta h\xc3\xa4n sai diplomin vuonna 1896. Monet muutkin latvialaiset opiskelivat tuohon aikaan Pietarin taideakatemiassa, ja ryhm\xc3\xa4 nuoria latvialaisia opiskelijoita perusti ryhm\xc3\xa4n nimelt\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dRubis\xe2\x80\x9d (Uurastaja). Tavoitteena oli luoda latvialaista kulttuuria kansanperinteen ja muiden kansallisten piirteiden pohjalta. Kotiseudun luonto, maaseudun arki ja kansan el\xc3\xa4m\xc3\xa4 olivat taiteeseen sopivia aiheita, joita my\xc3\xb6s Rozent\xc4\x81ls suosi._NEWLINE_Rozent\xc4\x81lsin tyyli vapautui ajan tapaan akateemisesta kohti impressionismia, symbolismia ja jugend-tyyli\xc3\xa4. Maalauksissa on vaikutteita my\xc3\xb6s j\xc3\xa4lki-impressionismista. Rozent\xc4\x81ls sai virikkeit\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Suomen kansallisromantiikasta ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on sanottu Latvian Edelfeltiksi johtuen samansuuntaisesta tyylist\xc3\xa4 ja aiheista. H\xc3\xa4n tutustui vuonna 1897 Suomessa k\xc3\xa4ydess\xc3\xa4\xc3\xa4n Edelfeltin, J\xc3\xa4rnefeltin ja Gallen-Kallelan teoksiin \xe2\x80\x93 viimemainitun Kalevala-maalaukset innostivat h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelem\xc3\xa4\xc3\xa4n latvialaista tarustoa ja mytologiaa._NEWLINE_Rozent\xc4\x81ls oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 henkil\xc3\xb6 kulttuuriel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen ateljeensa Riiassa oli suosittu kohtauspaikka, jossa taiteilijoiden ohella k\xc3\xa4vi muusikoita ja kirjailijoita niin Suomesta kuin Latviasta. Rozent\xc4\x81ls osallistui taide-el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s opettamalla Riian kaupungin taidekoulussa ja toimimalla latvialaisten taiteilijoiden yhdistyksess\xc3\xa4 "R\xc5\xab\xc4\xb7is" ("Peikko"). H\xc3\xa4n kirjoitti my\xc3\xb6s s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti taidekritiikkej\xc3\xa4._NEWLINE_Rozent\xc4\x81ls oli er\xc3\xa4s Latvian kansallisen maalaustyylin perustajista. H\xc3\xa4net tunnetaan muotokuvistaan, joita h\xc3\xa4n maalasi kulttuuriel\xc3\xa4m\xc3\xa4n merkkihenkil\xc3\xb6iden ohella talonpojista ja kaupunkilaisista. Rozent\xc4\x81ls kuvasi maalauksissaan tavallista el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 muun muassa maaseudulla ja teki laatukuvia. H\xc3\xa4nen tuotantoonsa kuuluu lis\xc3\xa4ksi mytologisia sek\xc3\xa4 symbolisia aiheita, maisemamaalauksia ja alttaritauluja. Monipuolisena taiteilijana h\xc3\xa4n teki my\xc3\xb6s grafiikkaa, lavastuksia, kuvituksia ja monumentteja.\n_START_SECTION_\nAvioliitto ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4n loppuvaiheet\n_START_PARAGRAPH_\nRozentals avioitui suomalaisen laulaja Elli Forsselin kanssa maaliskuussa 1903. Rozent\xc4\x81lsit asuivat Suomessa vuosina 1905\xe2\x80\x931916. Viimeiset kaksi vuotta he asuivat Kulosaaressa huvilassa, joka on sittemmin purettu It\xc3\xa4v\xc3\xa4yl\xc3\xa4n tielt\xc3\xa4. Rozent\xc4\x81ls sairastui n\xc3\xa4yttelymatkalla Moskovassa ja h\xc3\xa4n kuoli 26. joulukuuta 1916 Helsingiss\xc3\xa4 50-vuotiaana ollessaan viel\xc3\xa4 uransa huippuvaiheessa. H\xc3\xa4net haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle, josta h\xc3\xa4net siirrettiin Riian mets\xc3\xa4kalmiston hautausmaalle vuonna 1920. It\xc3\xa4v\xc3\xa4yl\xc3\xa4n varrella Kulosaaressa on Rozent\xc4\x81lsien muistolaatta.\n_START_SECTION_\nRozent\xc4\x81lsin teoksia museoissa\n_START_PARAGRAPH_\nSuuri osa Rozent\xc4\x81lsin tuotannosta on Latvian Valtion Taidemuseossa, ja lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4nen nimell\xc3\xa4\xc3\xa4n on kaksi kotimuseota. Saldusissa, noin sata kilometri\xc3\xa4 Riiasta l\xc3\xa4nteen, on Janis Rozentalsin historian ja taiteen museo, joka toimii Rozent\xc4\x81lsin suunnittelemassa talossa. Se valmistui vuonna 1900 Rozent\xc4\x81lsin asunnoksi ja ateljeeksi, mutta h\xc3\xa4n asui siell\xc3\xa4 vain pari vuotta. Vuonna 1949 perustettiin museo, jossa on Rozent\xc4\x81lsin teoksia ja muuta h\xc3\xa4neen liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 esineist\xc3\xb6\xc3\xa4._NEWLINE_Riiassa on toinen Rozent\xc4\x81lsiin liittyv\xc3\xa4 museo eli Janis Rozentalsin ja R\xc5\xabdolfs Blaumanisin museo. Vuonna 1904 rakennettu jugend-talo oli Rozent\xc4\x81lsin ja kirjailija Blaumaniksen asunto. Museossa on Rozent\xc4\x81lsin ateljeen ja teosten ohella n\xc3\xa4ht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen olohuoneensa sek\xc3\xa4 huonekaluja ja taloustavaroita. Museo avattiin vuonna 1973. Talo oli 1900-luvun alun latvialaisen \xc3\xa4lymyst\xc3\xb6n ja taiteilijapiirien kohtauspaikka._NEWLINE_Suomessa on ollut Rozent\xc4\x81lsin maalausten n\xc3\xa4yttelyit\xc3\xa4 Porin taidemuseossa vuonna 1986 ja Sinebrychoffin taidemuseossa vuonna 2006.'