b'\n_START_ARTICLE_\nSk\xc3\xa4llbergetin muinaislinna\n_START_SECTION_\nSk\xc3\xa4llberget\n_START_PARAGRAPH_\nLinnavuoren laki sijaitsee vuoren alla olevasta Siuntion kirkosta noin 150 metri\xc3\xa4 l\xc3\xa4nteen ja sijaitsee aivan Tjusterbyn kartanon vieress\xc3\xa4. Lohjalle viev\xc3\xa4 seututie 116 kulkee linnavuoren ja kirkon v\xc3\xa4list\xc3\xa4. Kirkon it\xc3\xa4puolelta virtaa Kirkkojoki ja muinainen Suuri rantatie ohittaa linnan. Kalliohuippuinen m\xc3\xa4ki kuuluu osana Tjusterbybergein kokoumaan ja se kohoaa yli 35 metri\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivi\xc3\xa4 peltoja korkeammalle. Lakialue erottuu kohoamalla noin 15 metri\xc3\xa4 ylemm\xc3\xa4ksi Tjusterbybergenin it\xc3\xa4isest\xc3\xa4 osasta. M\xc3\xa4en pohjois- ja it\xc3\xa4reunan jyrk\xc3\xa4nteen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 on jyrkk\xc3\xa4\xc3\xa4 rinnett\xc3\xa4, jonka suojavaikutusta on tehostettu rakentamalla kaksi it\xc3\xa4-l\xc3\xa4nsisuuntaista kivivallia m\xc3\xa4en l\xc3\xa4nsipuolen kapeimpaan kohtaan. Vallit olivat vuoden 1935 mittauksissa 10\xe2\x80\x9311 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4t, 1,5\xe2\x80\x932,0 metri\xc3\xa4 korkeat ja 2\xe2\x80\x933 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4t. Vallit koostuvat maa-aineksesta ja mahdollisesti kivist\xc3\xa4. Vallit jatkuvat mahdollisesti matalampana seuraten l\xc3\xa4nsirinteen yl\xc3\xa4puolella. Pohjoisen vallin keskell\xc3\xa4 on katkos, jota pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n linnanporttina.\n_START_SECTION_\nTutkimuksia\n_START_PARAGRAPH_\nVarhaisin kirjallinen maininta linnavuoresta on Siuntion partori Joh. Fr. Cajanin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkertomuksen k\xc3\xa4sikirjoituksessa vuodelta 1847. Siin\xc3\xa4 h\xc3\xa4n mainitsee sen nimityksell\xc3\xa4 "vallitukset" (ruots. f\xc3\xb6rskansningar). Hjalmar Appelgren ei k\xc3\xa4sitellyt muinaislinnaa v\xc3\xa4it\xc3\xb6skirjassaan vuodelta 1891. Kohdetta ei ole tutkittu arkeologisilla kaivauksilla, mutta sit\xc3\xa4 on tarkasteltu pintapuolisesti vuosina 1935 (Ella Kivikoski), 1984 (Helena Edgren) ja 2014 (Vesa Laulumaa). Vuorilinnan rautakautinen ajoitus on vain arkeologinen arvio ja se voi yht\xc3\xa4 hyvin olla varhaiselta keskiajalta.\n_START_SECTION_\nHoitaminen ja opastus\n_START_PARAGRAPH_\nLinnavuoren hoito aloitettiin 1990-luvun alussa (Jukka Moisanen) ja se on ollut hoidettuna muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6skohteena 1990-luvulta lopulta l\xc3\xa4htien, mutta resurssien puuttumisen vuoksi hoito on ollut 2000-luvun alussa v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4._NEWLINE_Kohde on ollut suosittu k\xc3\xa4yntikohde. K\xc3\xa4vij\xc3\xb6ille on osoitettu parkkipaikka Siuntion kirkon pihalta, josta alkaa viitoitettu polku m\xc3\xa4elle. Parkkipaikalle p\xc3\xa4\xc3\xa4see Hanko-Helsinki-tielt\xc3\xa4, josta k\xc3\xa4\xc3\xa4nnyt\xc3\xa4\xc3\xa4n Siuntioon ja ajamalla sitten kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Jyrkimp\xc3\xa4\xc3\xa4n kohtaan on rakennettu portaikko, jonka yhteydess\xc3\xa4 on opastaulu. Reitti ei sovellu liikuntarajoitteisille. Polkuja kiert\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s m\xc3\xa4en takana.'