b'\n_START_ARTICLE_\nTorkkeli Knuutinpoika\n_START_PARAGRAPH_\nTorkkeli Knuutinpoika (my\xc3\xb6s Tyrgils, ruots. Torgils Knutsson; k. helmikuu 1306 Tukholma) oli ruotsalainen valtaneuvos, joka toimi marskina ja Ruotsin holhoojahallituksen johtavana j\xc3\xa4senen\xc3\xa4 kuningas Birger Maununpojan alaik\xc3\xa4isyyden aikana vuosina 1290\xe2\x80\x931298. Torkkeli Knuutinpoika syrj\xc3\xa4ytettiin ja teloitettiin vuonna 1306, kun h\xc3\xa4n oli joutunut Birger Maununpojan ep\xc3\xa4suosioon._NEWLINE_Perinteisen, nyttemmin kyseenalaistetun n\xc3\xa4kemyksen mukaan Torkkeli Knuutinpoika johti vuonna 1293 Karjalaan suuntautunutta sotaretke\xc3\xa4 eli niin sanottua kolmatta ristiretke\xc3\xa4 Suomeen ja perusti sen aikana Viipurin linnan karjalaisten aiemman linnoituksen paikalle. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on siksi perinteisesti pidetty koko Viipurin perustajana. 1300-luvulla kirjoitetun Eerikinkronikan kuvaus sotaretkest\xc3\xa4 mainitsee kuitenkin vain linnan perustamisen. Lis\xc3\xa4ksi arkeologisten kaivausten perusteella Viipurissa oli karjalainen kauppapaikka jo 900-luvulla.\n_START_SECTION_\nNousu valtaan\n_START_PARAGRAPH_\nTorkkeli Knuutinpojan syntym\xc3\xa4aikaa ei tiedet\xc3\xa4, mutta se lienee aikaisintaan 1250-luvulla. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli tuntemattomaan sukuun kuulunut Knut-niminen henkil\xc3\xb6. H\xc3\xa4nen \xc3\xa4itins\xc3\xa4 oli todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti nimelt\xc3\xa4 tuntematon Birger Jaarlin sisarpuolen Sigtrygg Bobergin tyt\xc3\xa4r, mik\xc3\xa4 teki h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 Ruotsin kuningasperheen et\xc3\xa4isen sukulaisen. H\xc3\xa4net mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran vuonna 1283 ja h\xc3\xa4nen tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluneen kuningas Maunu Ladonlukon seurueeseen vuonna 1285 ja olleen valtaneuvos jo vuonna 1288. Samoihin aikoihin h\xc3\xa4net my\xc3\xb6s ly\xc3\xb6tiin ritariksi. Eerikinkronikassa annetaan ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4 Maunu Ladonlukon nimenneen Knuutinpojan kuolinvuoteellaan 1290 alaik\xc3\xa4isen poikansa Birger Maununpojan p\xc3\xa4\xc3\xa4holhoojaksi ja er\xc3\xa4\xc3\xa4t toiset l\xc3\xa4hteet mainitsevat h\xc3\xa4net samana vuonna my\xc3\xb6s drotsina, mutta kumpaakin tietoa on ep\xc3\xa4ilty. Joka tapauksessa h\xc3\xa4nen tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen marski viimeist\xc3\xa4\xc3\xa4n elokuussa 1291 ja tuon vuoden aikana h\xc3\xa4nen asemansa korostui useiden muiden merkkimiesten kuollessa tautiepidemiaan. Knuutinpoika ei liene kuitenkaan viel\xc3\xa4 t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 vaiheessa ollut holhoojahallituksen johtaja.\n_START_SECTION_\nRistiretki Karjalaan\n_START_PARAGRAPH_\nNovgorodilaisten tehty\xc3\xa4 kev\xc3\xa4ttalvella 1292 h\xc3\xa4vitysretken H\xc3\xa4meeseen ruotsalaiset vastasivat tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ensin Karjalaan ja Inkeriin pienemm\xc3\xa4n vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen, johon Knuutinpoika tuskin osallistui. Novgorodin kronikka mainitsee ruotsalaisten tehneen kev\xc3\xa4\xc3\xa4n 1293 ja kev\xc3\xa4\xc3\xa4n 1294 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 vuonna uuden retken, jonka aikana he perustivat uuden linnan Karjalaan; sama todetaan Eerikinkronikassa mainitsematta vuotta tai retken johtajaa. Vasta 1400-luvulla el\xc3\xa4nyt historioitsija Ericus Olai mainitsee Torkkeli Knuutinpojan sek\xc3\xa4 V\xc3\xa4ster\xc3\xa5sin piispan Peterin vuonna 1293 tehdyn retken alkuunpanijoina. Knuutinpojan tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n olleen Tukholmassa saman vuoden helluntain aikoihin, mutta koska h\xc3\xa4nen toiminnastaan Ruotsissa ei sen j\xc3\xa4lkeen ole mainintoja ennen vuotta 1295, on h\xc3\xa4nen oletettu johtaneen retke\xc3\xa4 itse. On mahdollista, ett\xc3\xa4 Viipurin kohdalla oli jo entuudestaan karjalaisten varustus ja kenties my\xc3\xb6s suomalaista tai ruotsalaista asutusta, mutta kivisen linnan rakentaminen alkoi joka tapauksessa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n retken yhteydess\xc3\xa4. Ruotsalaiset k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s valtaamassa K\xc3\xa4kisalmessa olleen varustuksen, jonka novgorodilaiset kuitenkin valtasivat takaisin jo 1295. Sotaretki n\xc3\xa4htiin Ruotsissa ristiretken\xc3\xa4, ja sill\xc3\xa4 samalla my\xc3\xb6s varmistettiin Ruotsille jalansija Karjalassa._NEWLINE_Torkkeli Knuutinpoika teki vuonna 1300 uuden sotaretken Neva-joelle. Sen aikana h\xc3\xa4n rakennutti Neva- ja Ohtajokien v\xc3\xa4liselle niemelle Maankruunun puuvarustuksen ja jatkoi h\xc3\xa4vitysretke\xc3\xa4 Laatokalle, Inkeriin ja Vatjaan. Maankruunu joutui kuitenkin jo seuraavana vuonna antautumaan novgorodilaisille.\n_START_SECTION_\nMy\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t vaiheet ja kuolema\n_START_PARAGRAPH_\nKolmannen ristiretken j\xc3\xa4lkeen Torkkeli Knuutinpoika vakiinnutti asemansa Ruotsin tosiasiallisena johtohenkil\xc3\xb6n\xc3\xa4, jopa Birger Maununpojan t\xc3\xa4ysi-ik\xc3\xa4iseksi tulon j\xc3\xa4lkeenkin. H\xc3\xa4n kiristi otettaan kirkosta ja v\xc3\xa4hensi sen etuoikeuksia, mik\xc3\xa4 toi h\xc3\xa4nelle monien ylimysten tuen. H\xc3\xa4nen johtamansa holhoojahallitus s\xc3\xa4\xc3\xa4ti vuonna 1296 niin sanotun Uplannin lain. Pian vuoden 1300 Nevan retken j\xc3\xa4lkeen Knuutinpojan asema Ruotsissa kuitenkin heikkeni. Birger Maununpojan ja h\xc3\xa4nen kahden nuoremman veljens\xc3\xa4, herttua Valdemar Maununpojan ja herttua Eerik Maununpojan v\xc3\xa4lille vuosina 1304\xe2\x80\x931305 syntyneess\xc3\xa4 valtakamppailussa Torkkeli Knuutinpoika asettui kuninkaan puolelle. Kun herttuat pian sopivat v\xc3\xa4lins\xc3\xa4 kuningas Birgerin kanssa, he saivat k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty\xc3\xa4 kuninkaan Knuutinpoikaa vastaan. Knuutinpoika yritti turhaan etsi\xc3\xa4 tukea kirkolta lupaamalla palauttaa sille edellisell\xc3\xa4 vuosikymmenell\xc3\xa4 lakkautettuja privilegioita. Kuninkaan luottamuksen menett\xc3\xa4nyt Torkkeli Knuutinpoika vangittiin joulukuussa 1305 tilallaan L\xc3\xa4nsi-G\xc3\xb6tanmaan Lenassa. H\xc3\xa4net tuomittiin kuolemaan ja mestattiin Tukholmassa todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti 9.\xe2\x80\x9311. helmikuuta 1306 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana. H\xc3\xa4net haudattiin Tukholman fransiskaaniluostarin kirkkoon.\n_START_SECTION_\nPerhe\n_START_PARAGRAPH_\nTorkkeli Knuutinpojan ensimm\xc3\xa4inen, vuonna 1303 kuollut puoliso oli mahdollisesti prinsessa Birgitta, joka lienee ollut joko kuningas Birger Maununpojan sisar tai t\xc3\xa4m\xc3\xa4n veljen Valdemar Maununpojan tyt\xc3\xa4r. Birgittan kuoltua Knuutinpoika meni vuonna 1303 naimisiin kreivit\xc3\xa4r Hedwig von Ravensbergin kanssa. Torkkeli Knuutinpojalla oli kaksi tyt\xc3\xa4rt\xc3\xa4, joista vanhempi, Kristina (1297\xe2\x80\x931356) naitettiin Valdemar Maununpojalle. Nuorempi tyt\xc3\xa4r Margareta (k. 1319) oli naimisissa valtaneuvos Knut Folkenpojan kanssa.\n_START_SECTION_\nMuistaminen\n_START_PARAGRAPH_\nHelsingiss\xc3\xa4 ja Viipurissa olevat Torkkeli-alkuiset paikannimet (kuten Torkkelinm\xc3\xa4ki ja Torkkelinpuisto) on nimetty Torkkeli Knuutinpojan mukaan. Vuonna 1908 Viipurin vanhalle raatihuoneentorille linnaa vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 pystytettiin Ville Vallgrenin veist\xc3\xa4m\xc3\xa4 Torkkeli Knuutinpojan patsas. Se poistettiin paikaltaan neuvostoaikana, mutta palautettiin linnan 700-vuotisjuhlien yhteydess\xc3\xa4 1993.'