b'\n_START_ARTICLE_\nAlasenj\xc3\xa4rvi (Lahti)\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 275 hehtaaria eli 2,7 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Se on 2,9 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 1,6 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Sill\xc3\xa4 on laaja j\xc3\xa4rvenselk\xc3\xa4, josta ty\xc3\xb6ntyy pohjoiseen Takkulanpohjan lahti ja etel\xc3\xa4\xc3\xa4n Joenpohjanlahti. Se on rantaviivaltaan selv\xc3\xa4piirteinen j\xc3\xa4rvi, vaikka sen etel\xc3\xa4rannoilla on joitakin niemi\xc3\xa4. Suurin niemi on Harjuniemi, jonka l\xc3\xa4ntiseen kainaloon Joenpohjanlahti j\xc3\xa4\xc3\xa4. It\xc3\xa4puolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 pieni lahti Herrasmannink\xc3\xa4rjen v\xc3\xa4liin. N\xc3\xa4iden it\xc3\xa4puolella sijaitsee Sotamiehenpohja, jota reunustaa Sep\xc3\xa4nniemi. Lounaisrannan Kotiniemi suojaa etel\xc3\xa4puolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 Joenpohjanlahtea sen luoteispuolelta. J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on laskettu olevan kolme saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,04 hehtaaria, mik\xc3\xa4 on noin 0,01\xc2\xa0% j\xc3\xa4rven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi ovat yli aarin kokoisia ja kolmas on pieni luoto. Saaret sijaitsevat aivan rannan tuntumassa._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi on luodattu ja siit\xc3\xa4 on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 16,7 miljoonaa kuutiometri\xc3\xa4 eli 0,0167 kuutiokilometri\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven keskisyvyys on 6,1 metri\xc3\xa4 ja suurin syvyys on 15,2 metri\xc3\xa4. Syvin kohta sijaitsee Harjuniemen edustalla sen pohjoispuolella. J\xc3\xa4rven yli kahdeksanmetrinen syv\xc3\xa4nne seuraa j\xc3\xa4rven p\xc3\xa4\xc3\xa4piirteit\xc3\xa4, mutta se kaartaa etel\xc3\xa4rannan l\xc3\xa4helt\xc3\xa4 kohti j\xc3\xa4rven kaakkoisp\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on koillisaltaassa toinenkin yli kahdeksanmetrinen syv\xc3\xa4nne._NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 12,5 kilometri\xc3\xa4, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 0,13 kilometri\xc3\xa4. Sen rannat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa mets\xc3\xa4maata tai asutusaluetta. Lounaisrantaan ulottuu pieni viljelty alue. Kaupunkialueen asuinalueita on rakennettu monin paikoin rantoihin asti. Niit\xc3\xa4 ovat Alanen ja Pes\xc3\xa4rinne, Anjanlehto, Herrasmanni, Pikarikivi, Purorinne, Sep\xc3\xa4nniemi, Sipura, Kaarlaakso, M\xc3\xa4kitarha ja Viuha. Seututie 140 ohittaa j\xc3\xa4rven luoteisrannan ja yhdystie 14086 pohjoisrannan.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyn historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven nykyinen vedenkorkeus ei ole laillinen. Alasenj\xc3\xa4rven laskujoki Potilanjoen alajuoksua on vuonna 1960 perattu 1,6 kilometrin matkalta. Perkauksen tarkoituksena oli j\xc3\xa4rven rannoilla olevien peltomaiden kuivatus, vaikka asiakirjojen mukaan sill\xc3\xa4 ei vaikutettu j\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeuteen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on tapahtunut mahdollisesti jo 1950-luvulla , kun joen yl\xc3\xa4juoksua on perattu 400 metrin matkalta. Perkaamisen ajankohtaa ei tiedet\xc3\xa4, mutta luvaton teko on laskenut j\xc3\xa4rven vedenpintaa. Vuonna 1971 Helsingin vesipiirin mittaamat vedenkorkeudet olivat 30\xe2\x80\x9340 senttimetri\xc3\xa4 alemmat kuin ne olivat vastaavina ajankohtina vuosina 1946\xe2\x80\x931952. Potilanjoen kiinte\xc3\xa4 puupato on rakennettu Ahtialan osakaskunnan toimesta Helsingin vesipiirin vuonna 1971 antaman lausunnon vuoksi vedenkorkeuden palauttamiseksi aikaisempaan korkeuteensa. Padon korkeus on vaaitettu useasti vuosien varrella, mutta nyky\xc3\xa4\xc3\xa4nkin padon korkeus ei vastaa aikaisempia vedenkorkeuksia. Puupadon hoidosta vastaa nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Lahden seudun ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6palvelut.\n_START_SECTION_\nVirkistysmahdollisuudet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4rannassa Herrasmannin leirint\xc3\xa4alueen yhteydess\xc3\xa4 sijaitsee Herrasmannin uimaranta ja sen vastarannalla Sipurassa on Kaustinniityn uimaranta. Kolmas ranta sijaitsee kartan mukaan Anjanlehdon siirtolapuutarhan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Joenpohjanlahdella ja nelj\xc3\xa4s uimaranta sijaitsee Takkulanpohjan per\xc3\xa4ll\xc3\xa4._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi kuuluu Ahtialan osakaskunnalle, joka my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 siihen kalastuslupia. J\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 voi sada saaliiksi muun muassa kuhaa, siikaa, haukea, lahnaa ja ahventa.\n_START_SECTION_\nLuontoarvoja\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven vedenlaatua on seurattu ajoittain, ja j\xc3\xa4rven tilan heikennytty\xc3\xa4 1980-luvun alussa, entist\xc3\xa4 tiiviimmin. J\xc3\xa4rvi on ollut kirkasvetinen ja kalaisa j\xc3\xa4rvi, jossa n\xc3\xa4k\xc3\xb6syvyys on ollut jopa viisi metri\xc3\xa4. Ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4 j\xc3\xa4rveen kohdistuneen kuormituksen vaikutuksesta j\xc3\xa4rven tila on heikentynyt v\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti. J\xc3\xa4rven hidas vedenvaihtuminen on ilmeisesti ollut osasyy siihen kertyvien ravinteiden hitaaseen kasvuun, joka on lopulta johtanut j\xc3\xa4rven sen nykyiseen ep\xc3\xa4vakaaseen tilaan._NEWLINE_J\xc3\xa4rven heikkeneminen n\xc3\xa4kyi aluksi esimerkiksi verkkojen limaisuutena ja kalakantojen muuttumisena. J\xc3\xa4rven rehev\xc3\xb6ityminen taannutti j\xc3\xa4rven muikkukannan ja petokalojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 laski s\xc3\xa4rkikalojen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisen vuoksi. Vesi sameni ja vedess\xc3\xa4 alkoi esiinty\xc3\xa4 lev\xc3\xa4kukintoja. Tilanne paheni 1980-luvulla n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4ksi ja siit\xc3\xa4 asti on j\xc3\xa4rven tilaa yritetty kohentaa. Ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n haja- ja pistekuormituksia tukkimalla on 1980-luvulla onnistuttu ehk\xc3\xa4isem\xc3\xa4\xc3\xa4n lis\xc3\xa4kuormituksen aiheuttamia lis\xc3\xa4haittoja. Tilanne kuitenkin heikkeni 1980-luvun alussa ja 1990-luvulla viel\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 k\xc3\xa4ynnisti lis\xc3\xa4toimet hajakuormituksen v\xc3\xa4hent\xc3\xa4miseksi 2000-luvun alussa. J\xc3\xa4rven runsasta s\xc3\xa4rkikantaa on yritetty hillit\xc3\xa4 hoitokalastuksella, jota toteutetaan l\xc3\xa4hes vuosittain. Hoitokalastuksen t\xc3\xa4rkein tavoite on poistaa biomassaa ravinnekierrosta, jotta j\xc3\xa4rven ravinnetasapaino muuttuisi karumpaan suuntaan. Kalakantojen kirjoon on vaikutettu kalaistutuksin. Ravinteita on poistettu j\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 my\xc3\xb6s niitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 rantojen vesikasvillisuutta. Kaikista toimenpiteist\xc3\xa4 huolimatta j\xc3\xa4rven ekologinen tila on edelleen ep\xc3\xa4vakaa.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi sijaitsee Kymijoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (vesist\xc3\xb6aluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Kymij\xc3\xa4rven valuma-alueeseen (14.164) j\xc3\xa4rvi kuuluu. J\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus on 95,4 metri\xc3\xa4 mpy._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi saa kaiken vetens\xc3\xa4 omalta valuma-alueeltaan, sill\xc3\xa4 se kuuluu vesist\xc3\xb6alueensa latvaj\xc3\xa4rviin. Alasenj\xc3\xa4rven yl\xc3\xa4puolella sijaitsevat vain kaksi lampea. Kaarlammi (2 hehtaaria) sijaitsee j\xc3\xa4rven koillispuolella ja se laskee sielt\xc3\xa4 Kaarlamminojaa my\xc3\xb6ten j\xc3\xa4rven it\xc3\xa4rantaan. Hepolammi (2 hehtaaria) sijaitsee Hollolan puolella Honkalassa ja se laskee golfkent\xc3\xa4n poikki laskien Takkulanpohjan lahteen._NEWLINE_J\xc3\xa4rven laskujoki on Potilanjoki, joka laskee Kymij\xc3\xa4rven luoteiskulmaan. Se l\xc3\xa4htee Joenpohjanlahdelta ja sen pituus on 2,45 kilometri\xc3\xa4 ja sen pudotus on 3,5 metri\xc3\xa4.'