b'\n_START_ARTICLE_\nOrivesi\n_START_SECTION_\nVarhainen historia\n_START_PARAGRAPH_\nOriveden alueelta on tehty muutamia kymmeni\xc3\xa4 ns. Suomusj\xc3\xa4rven kulttuurin aikaisia esinel\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 osoittaa mets\xc3\xa4st\xc3\xa4jien ja kalastajien liikkuneen alueella jo varhain. Pronssi- tai rautakautisia l\xc3\xb6yt\xc3\xb6j\xc3\xa4 ei sen sijaan tunneta, joten Oriveden seutu lienee ollut kangasalalaisten asumattomana takamaana. Keskiajalla alueelle muutti uudisasukkaita er\xc3\xa4ist\xc3\xa4 Kangasalan kylist\xc3\xa4. Ensimm\xc3\xa4inen maininta Orivedest\xc3\xa4 seurakuntana, joko itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 tai Kangasalan kappelina, on vuodelta 1466 er\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4 k\xc3\xa4sitellyn rajariidan yhteydess\xc3\xa4. K\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4p\xc3\xb6yt\xc3\xa4kirjassa esiintyy muun muassa Oriveden Pappila. _NEWLINE_Orivesi mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran itsen\xc3\xa4isen\xc3\xa4 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja seurakuntana vuoden 1540 maakirjassa, jonka mukaan Orivedell\xc3\xa4 oli 56 veroa maksanutta taloa. L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4ki ja sen mukana my\xc3\xb6s Kuorevesi erosivat Orivedest\xc3\xa4 vuonna 1593. Oriveden kautta kulki s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llinen niin sanottu lukkarinpostin reitti vuodesta 1598 l\xc3\xa4htien._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4inen Orivedelt\xc3\xa4 tullut valtionp\xc3\xa4\xc3\xa4mies oli Vetterkullaa viljellyt Jaakko Juhananpoika Kr\xc3\xa5kfelt, joka edusti kihlakuntaansa Tukholmassa vuonna 1675. Vuonna 1695 laskettiin ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa Oriveden ja Er\xc3\xa4j\xc3\xa4rven yhteinen asukasm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. V\xc3\xa4kiluku oli noin 2 400 henke\xc3\xa4. Muutama vuosi sen j\xc3\xa4lkeen tapahtui Oriveden historian t\xc3\xa4h\xc3\xa4n menness\xc3\xa4 suurin katastrofi, kun noin joka kolmas asukas, 766 henke\xc3\xa4, kuoli suurena n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuotena 1697._NEWLINE_Vuonna 1727 Orivedell\xc3\xa4 pidettiin ensimm\xc3\xa4iset omat markkinat ja niit\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin vuoteen 1801 asti, jolloin ne lakkautettiin. Vuonna 1741 rakennettiin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ntupa, jossa voitiin pit\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4r\xc3\xa4j\xc3\xa4t.  Vuonna 1776 Orivesi naapuripit\xc3\xa4jineen siirrettiin Turun ja Porin l\xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4 vastaperustettuun H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4niin. Oriveden viides kirkko, ns. Oriveden vanha kirkko, valmistui vuonna 1781. Kirkon kellotapulia rakennettiin vuosina 1783-1793.\n_START_SECTION_\n1800-luku\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1860 Oriveden ensimm\xc3\xa4inen kauppias, Alfred Gr\xc3\xb6nfors, avasi kauppansa kirkonkyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Vuonna 1868 alkoi h\xc3\xb6yrylaivaliikenne linjalla H\xc3\xa4meenlinna\xe2\x80\x93Orivesi\xe2\x80\x93L\xc3\xa4nkipohja. Oriveden kunta perustettiin vuonna 1869, jolloin Orivedell\xc3\xa4 valittiin kunnallislautakunta ja kuntakokouksen esimies. _NEWLINE_Vuonna 1870 Er\xc3\xa4j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 valittiin ensimm\xc3\xa4inen kunnallislautakunta ja pidetiin ensimm\xc3\xa4inen kuntakokous ja Oriveden nimismiespiiri perustettiin. Vuonna 1872 kirkonkyl\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alkoi toimia niin Oriveden ensimm\xc3\xa4inen kansakoulu, kirkonkyl\xc3\xa4n Kultavuoren koulu kuin my\xc3\xb6s Kirkonkyl\xc3\xa4n kirjasto._NEWLINE_Oriveden ensimm\xc3\xa4inen postitoimisto avattiin Oriveden asemalla vuonna 1883 alun perin nimell\xc3\xa4 Orihvesi. Samana vuonna Kultavuoren koululla pidettiin my\xc3\xb6s Oriveden ensimm\xc3\xa4inen maatalousn\xc3\xa4yttely. Paikkakunnan ensimm\xc3\xa4isen yksityispuhelimen hankki kauppias Wilhelm Gr\xc3\xb6nfors vuonna 1887, seuraavana vuonna alkoi postipankkitoiminta. _NEWLINE_Kuntaan saatiin ensimm\xc3\xa4inen kunnanl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri vuonna 1895. Vuonna 1898 kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n perustettiin postitoimisto ja Oriveden telefooniyhdistys ja Korkeakoskelle Suomen ensimm\xc3\xa4isen kenk\xc3\xa4tehdas (perustaja Edward Wallenius).\n_START_SECTION_\n1900-luku\n_START_PARAGRAPH_\nKun Suomen suuriruhtinaskunnan armeija hajotettiin 1900-luvun alussa, Orivedell\xc3\xa4 1800-luvun lopulta asti harjoitelleen H\xc3\xa4meenlinnan tarkk\'ampujapataljoonan 27. reservikomppanian entiset kasarmit luovutettiin leprasairaalalle. Oriveden leprasairaala oli toiminnassa vuosina 1904\xe2\x80\x931953, Oriveden kunnallinen sairaala taas oli aloittanut toimintansa vuokrahuoneistossa vuonna 1902. _NEWLINE_Oriveden ensimm\xc3\xa4inen urheilu- ja voimisteluseura Oriveden Ponnistus perustettiin vuonna 1908. Vuonna 1909 Oriveden vanhainkoti aloitti toimintansa ja Oriveden opisto aloitti toimintansa Keski-H\xc3\xa4meen kansanopistona L\xc3\xa4nkipohjassa. Vuonna 1910 opisto muutti Oriveden kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n ja ty\xc3\xb6v\xc3\xa4entalo rakennettiin. _NEWLINE_Vuonna 1911 Hirsil\xc3\xa4n kenk\xc3\xa4tehdas aloitti toimintansa ja Juho Nisula kirjoitti Oriveden alueen ensimm\xc3\xa4isen suomenkielisen paikallishistoriikin, Piirteit\xc3\xa4 Er\xc3\xa4j\xc3\xa4rven pit\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4. Oriveden ensimm\xc3\xa4isen auton hankki sahraj\xc3\xa4rvel\xc3\xa4inen Kustaa Ala-Sahra vuonna 1912. Juupajoen kunta itsen\xc3\xa4istyi ja erosi Orivedest\xc3\xa4 vuonna 1913. Oriveden Osuusliike (my\xc3\xb6hemmin kauppakunta Kotipohja) perustettiin vuonna 1916 ja seuraavana vuonna Oriveden ensimm\xc3\xa4inen kunnallinen el\xc3\xa4inl\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri aloitti ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1918 Kansalaissodan aikana Orivesi oli kiivaiden taistelujen n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xb6n\xc3\xa4. Punaiset pitiv\xc3\xa4t hallussaan Orivett\xc3\xa4 parin kuukauden ajan. L\xc3\xa4nkipohjan suunnasta edenneet, eversti Karl Fredrik Wilkmanin (Wilkama) johtamat valkoiset saivat 18. maaliskuuta 1918 haltuunsa Oriveden rautatieaseman, mutta joutuivat per\xc3\xa4\xc3\xa4ntym\xc3\xa4\xc3\xa4n panssarijunan avulla hy\xc3\xb6k\xc3\xa4nneiden punaisten pakottamina, jolloin Vilppulan suunnasta vet\xc3\xa4ytyneet punaiset p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t pakenemaan kohti Tamperetta. Valkoiset joukot valtasivat Oriveden lopullisesti 20.3._NEWLINE_Oriveden Kenk\xc3\xa4tehdas Oy ja Kuusiston jalkinetehdas aloittivat toimintansa vuonna 1918. Vuonna 1919 Oriveden ja Er\xc3\xa4j\xc3\xa4rven ensimm\xc3\xa4iset kunnanvaltuustot aloittivat toimintansa ja Oriveden ensimm\xc3\xa4inen kunnankirjuri aloitti ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4. Karjalaisen kenk\xc3\xa4tehdas aloitti toimintansa ja Oriveden S\xc3\xa4hk\xc3\xb6 Oy perustettiin._NEWLINE_Oriveden kunnallinen kirjastolaitos aloitti toimintansa vuonna 1921. Vuonna 1923 Oriveden kunnansairaala valmistui T\xc3\xa4htiniemen vanhainkodin sairasosaston yhteyteen. Oriveden yhteiskoulun toiminta alkoi yksityisen\xc3\xa4 kotikouluna vuonna 1924. Vuonna 1926 Siitaman kyl\xc3\xa4 liitettiin Kangasalasta Oriveteen, Oriveden Sanomat alkoi ilmesty\xc3\xa4 ja Auvisen talo rakennettiin Oriveden kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vuonna 1927 Oriveden telefooniyhdistys muuttui Oriveden Puhelin Oy:ksi._NEWLINE_1930-luvulla otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Oriveden Yhteiskoulun rakennus (1931), Paltanm\xc3\xa4en ulkomuseo (1934) ja Oriveden kirkonkyl\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4inen moderni rapattu tiilinen asuin- ja liikerakennus (1937). Ensi Oy:n kenk\xc3\xa4tehdas aloitti toimintansa vuonna 1937. _NEWLINE_Toisen maailmansodan aikana Orivedell\xc3\xa4 toimi jalkav\xc3\xa4en koulutuskeskus. Jatkosodan j\xc3\xa4lkeen Orivedelle asutettiin Valkj\xc3\xa4rven siirtov\xc3\xa4ke\xc3\xa4 ja Orivedest\xc3\xa4 kehittyi huomattava Koillis-Pirkanmaan palvelukeskus. Vuonna 1946 Oriveden yhteiskoulu muuttui yliopistoon johtavaksi ja lukio aloitti toimintansa. Oriveden seudun kansalaisopisto (alun perin Oriveden Ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enopisto) aloitti toimintansa vuonna 1947._NEWLINE_1950-luvulla perustettiin Oriveden kunnallinen puolivakinainen palokunta (1951) ja Oriveden vesihuolto-osuuskunta (1955). Oriveden-J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n junarata avattiin liikenteelle 1952. Vuonna 1953 valmistui Oriveden opiston uusi p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus, jonka yhteyteen avattiin my\xc3\xb6s Klemetti-opisto. Uusi kunnansairaala ja R\xc3\xb6nnin tanssilava valmistuivat vuonna 1957. Oriveden vanha kirkko tuhoutui tulipalossa 1958._NEWLINE_Vuonna 1961 Oriveden ensimm\xc3\xa4inen kunnanjohtaja aloitti ty\xc3\xb6ns\xc3\xa4 ja sivukylien kansakouluja suljettiin. 1960-luvulla otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n Oriveden kaarikirkko (1961), Oriveden, Er\xc3\xa4j\xc3\xa4rven, Juupajoen, Ruoveden ja L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4en kuntainliiton ammattikoulu (1962) sek\xc3\xa4 professori ja kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Aimo Tukiaisen ideoima taiden\xc3\xa4yttely Purnu (1967). Kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n valmistui ensimm\xc3\xa4inen rakennuskaava vuonna 1966. 1960-luvun loppuun menness\xc3\xa4 kirkonkyl\xc3\xa4 ja asemanseutu olivat kasvaneet yhteen kunnan suurimmaksi taajamaksi, jossa asui yli puolet kunnan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Alueen kehityst\xc3\xa4 edisti my\xc3\xb6s liikenneyhteyksien paraneminen 1960- ja 1970-luvuilla. _NEWLINE_Valtatie 9:n uusi, entist\xc3\xa4 huomattavasti nopeampi reitti Tampereelle avattiin liikenteelle vuonna 1972.  Oriveden ja Er\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kuntaliitos tapahtui vuonna 1973. Vuonna 1974 Oriveden seudun kansanterveysty\xc3\xb6n kuntainliiton terveyskeskus aloitti toimintansa ja kunnallinen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4hoito aloitettiin. Peruskouluj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n Orivedell\xc3\xa4 siirryttiin vuonna 1975. Orivesi oli aikoinaan tunnettu jalkineiden valmistuksesta ja sit\xc3\xa4 kutsuttiin suutarien pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi. Kunnassa toimi 1970-luvulla kaikkiaan kuusi kenk\xc3\xa4tehdasta, joissa ty\xc3\xb6skenteli yli 500 henke\xc3\xa4 ja jotka tuottivat p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4 noin 4\xc2\xa0500 paria jalkineita, mik\xc3\xa4 vastasi kymment\xc3\xa4 prosenttia koko Suomen kenk\xc3\xa4teollisuuden tuotannosta._NEWLINE_1980-luvulla otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n uusi vanhainkoti (1981), uusi p\xc3\xa4\xc3\xa4terveysasema (1982) ja liikuntahalli (1988). Orivedest\xc3\xa4 tuli vuoden 1986 alusta alkaen kaupunki._NEWLINE_Oriveden j\xc3\xa4\xc3\xa4halli valmistui vuonna 1997.\n_START_SECTION_\n2000-luku\n_START_PARAGRAPH_\nVuosina 2005-2014 Orivedell\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin Reik\xc3\xa4reuna-elokuvafestivaali, joka sis\xc3\xa4lsi elokuvakilpailun, kotimaista ja kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 ja lyhytt\xc3\xa4 elokuvaa, elokuvantekij\xc3\xb6iden puheenvuoroja, musiikkia ja taiden\xc3\xa4yttelyit\xc3\xa4. _NEWLINE_Vuoden 2007 alusta osa L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4en kunnasta liitettiin Oriveteen, osa J\xc3\xa4ms\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_2010-luvun alussa Orivedell\xc3\xa4 oli taloudellisesti vaikeita vuosia. Vuosina 2013 ja 2014 sote-kulut kasvoivat nopeasti, mink\xc3\xa4 johdosta vuonna 2015 verotusta kiristettiin osana laajaa talouden tasapanottamisohjelmaa. Ohjelman my\xc3\xb6t\xc3\xa4 suunta muuttui, nettomenot v\xc3\xa4heniv\xc3\xa4t yli nelj\xc3\xa4 prosenttia ja tilinp\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s oli positiivinen. Olennainen muutos oli sote-yhteisty\xc3\xb6n aloittaminen Tampereen kanssa._NEWLINE_Vuodesta 1910 Orivedell\xc3\xa4 toiminut taideopetukseen keskittynyt Oriveden Opisto siirsi koulutuksensa Tampereelle kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2018. Opistoa yll\xc3\xa4pitiv\xc3\xa4t kannatusyhdistys(1909-1946), Kansanvalistusseura (1946-2014) ja Ahlmanin koulun S\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 (2015-)._NEWLINE_Kes\xc3\xa4isin opistolla toimi Klemetti-opisto, jossa pidettiin kuorolaulu-, kuoronjohtaja-, yksinlaulu- ja lausuntakursseja.\n_START_SECTION_\nMaantiede ja ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nOrivedell\xc3\xa4 on yli 350 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4. Oriveden maisemakuvaa hallitsee L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4vesi, johon laskee suurin osa alueen vesist\xc3\xb6ist\xc3\xa4. Sokkeloisen L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden osista Oriveden alueella ovat Enonselk\xc3\xa4, Ristiselk\xc3\xa4, Pappilanselk\xc3\xa4, Koljonselk\xc3\xa4, Viuhkoselk\xc3\xa4, Huhkaimenselk\xc3\xa4 ja Kirjaanselk\xc3\xa4. My\xc3\xb6s Kangasalan Vesij\xc3\xa4rven koillisp\xc3\xa4\xc3\xa4 ulottuu Oriveden alueelle. Osa Oriveden l\xc3\xa4nsiosan j\xc3\xa4rvist\xc3\xa4 laskee N\xc3\xa4sij\xc3\xa4rveen. Kaupungin suurimmat kohoumat, jotka ulottuvat yli 200 metrin korkeuteen merenpinnasta, sijaitsevat luoteessa Tampereen ja Ruoveden rajojen tuntumassa. Maaston keskikorkeus merenpinnasta on 100\xe2\x80\x93150 metri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKyl\xc3\xa4t\n_START_PARAGRAPH_\nOriveden kyl\xc3\xa4t ennen 1. tammikuuta 2007:_NEWLINE_Aakkola, Enokunta, Haavisto, Hirsil\xc3\xa4, Holma, Karppi, Koivuniemi, Laasola, Lyytikk\xc3\xa4l\xc3\xa4, Naappila, Naarajoki, Neulaniemi, Onnistaipale, Orivesi, Padustaipale, Pajukanta, Pehula, Penttil\xc3\xa4, Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi, P\xc3\xa4ilahti, Rajalahti, Savo, Siitama, Solttila, Suomasema, Torittu, Vehkalahti, Voitila, Yliskyl\xc3\xa4, Yr\xc3\xb6hjoen kulma,Uiherla ja muut entisen Er\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4t._NEWLINE_L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4est\xc3\xa4 Oriveteen 1. tammikuuta 2007 liitetyt kyl\xc3\xa4t:_NEWLINE_Attila, Er\xc3\xa4slahti,  Hakosalmi,  Kirjasniemi, Koivisto, Koljonkanta, Kyl\xc3\xa4noja, Lev\xc3\xa4slahti, L\xc3\xb6yt\xc3\xa4neva, Maunu, Mulkoila, Piittala, Puharila, P\xc3\xa4\xc3\xa4skyl\xc3\xa4, Raidisto, Ristij\xc3\xa4rvi, R\xc3\xa4mesalo, Saviniemi, Solttila, Syv\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi, Talviaistaipale, Tiihalanniemi, Tunkelo, Uuhiniemi, Vinki\xc3\xa4 ja V\xc3\xa4stil\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nOriveden kirkot\n_START_PARAGRAPH_\nOriveden keskustan kirkko on palanut per\xc3\xa4ti nelj\xc3\xa4sti maan tasalle. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4isen kirkon tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n tuhoutuneen jo vuonna 1577. Seuraava, vuonna 1650 rakennettu kirkko paloi vuonna 1775 ja sit\xc3\xa4 seuraava vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n my\xc3\xb6hemmin vuonna 1779. Matti \xc3\x85kerblomin suunnittelema nelj\xc3\xa4s kirkko valmistui vuonna 1781. Kaksi ehtoollisviinej\xc3\xa4 varastamaan murtautunutta miest\xc3\xa4 sytyttiv\xc3\xa4t puukirkon palamaan kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1958; palosta s\xc3\xa4\xc3\xa4styi kuitenkin puinen kellotapuli. Nykyisen, keskustassa sijaitsevan Kaarikirkon ovat suunnitelleet Kaija ja Heikki Sirenin ja se on valmistunut vuonna 1961. Kirkon alttaritaulun on tehnyt kuvanveist\xc3\xa4j\xc3\xa4 Kain Tapper._NEWLINE_Er\xc3\xa4j\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 sijaitsevat vuonna 1821 rakennettu Er\xc3\xa4j\xc3\xa4rven puukirkko sek\xc3\xa4 kirkkomuseo, L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4ell\xc3\xa4 taas barokkityylinen, vuonna 1772 rakennettu L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4en kirkko, kirkkomuseo ja makasiinimuseo.\n_START_SECTION_\nLuontokohteet\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen luonnonsuojeluliitto juhlisti 100-vuotiaista Suomea valitsemalla sata "suomalaista luontohelme\xc3\xa4". Orivesi oli ainoa paikkakunta, josta valittiin kaksi luontohelme\xc3\xa4: Er\xc3\xa4pyh\xc3\xa4 ja Pukala._NEWLINE_Er\xc3\xa4pyh\xc3\xa4n virkistysalue sijaitsee L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4veden rantamaisemissa. Luonnonsuojelu- ja virkistysalueella sijaitsee luontopolku, laavu, laituri ja uimaranta, vanha maas\xc3\xa4lp\xc3\xa4louhos ja muinainen uhripaikka, Nunnankirkko. _NEWLINE_Pukalan virkistysmets\xc3\xa4 taas sijaitsee yli 50-metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4n ja kirkasvetisen Pukalaj\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4. Mets\xc3\xa4hallitus rauhoitti omistamansa Pukalaj\xc3\xa4rven pohjoispuolen rantamets\xc3\xa4t ja saaret vuonna 1968. Alueella on reittej\xc3\xa4, tulentekopaikkoja ja laavuja.\n_START_SECTION_\nHallinto\n_START_PARAGRAPH_\nOriveden kaupunginjohtaja on Juha Kuusisto._NEWLINE_Oriveden kaupunginvaltuustossa (2017-2021) on 31 j\xc3\xa4sent\xc3\xa4. Suurimmat puoleet ovat Kokoomus ja SDP, joista kummallakin on 9 paikkaa. Muiden paikat ovat jakautuneet seuraavasti: Keskusta 6, Vasemmisto 3, Perussuomalaiset 2, Vihreill\xc3\xa4 ja Kristillisdemokraateilla oli kummallakin 1 paikka. Valtuuston puheenjohtajana toimii Jussi Viljanen. Kaupunginhallituksessa j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 on 9 ja ne jakautuvat seuraavasti: KOK 3, SDP 3, KESK 2 ja VAS 1. Kaupunginhallituksen puheenjohtajana toimii Riitta Jakara.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nOriveden asukkaista ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4yvi\xc3\xa4 on noin 4000 ja paikkakunnan ty\xc3\xb6paikkaomavaraisuus on noin 80\xc2\xa0%. Helmikuussa 2018 ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 oli 10,4\xc2\xa0%. Elinkeinot ovat jakautuneet seuraavasti: palvelut 60\xc2\xa0%, jalostus ja teollisuus 29\xc2\xa0%, maa- ja mets\xc3\xa4talous 11\xc2\xa0%. Kaupungin palveluksessa oli noin 320 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 vuoden 2017 lopussa. Paikkakunnalla sijaitsee noin 750 yrityst\xc3\xa4 ja noin 260 maatilaa. Vuonna 2018 suurin ty\xc3\xb6llist\xc3\xa4j\xc3\xa4 on KVL-Tekniikka Oy, jolla on noin 150 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4, yli 30 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4 on Josira Oy:ll\xc3\xa4 ja Orneule Oy:ll\xc3\xa4. Vuonna 2017 eniten yhteis\xc3\xb6veroja maksoivat Senop Oy, S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankki Sinetti, Kenk\xc3\xa4tehdas M-Shoe Makers Oy, Rakennusliike K & M Lammi Oy ja Landlady Oy._NEWLINE_Orivedell\xc3\xa4 sijaitsee Oriveden kultakaivos. Vuosina 1994\xe2\x80\x932003 toimintaa harjoitti Outokumpu Oy. Vuonna 2007 Polar Mining k\xc3\xa4ynnisti kaivostoiminnan uudelleen._NEWLINE_Paikkakunnalla on toiminut Puolustusvoimien varikko\xc2\xa0Oriveden Asevarikko (OrivAseV) vuoteen 2003 saakka. Sen toimintaa jatkaa Millogin yksikk\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nOrivesi sijaitsi jo vuosisatoja sitten hyvien liikenneyhteyksien varrella. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n kautta kulki niin sanottu Vanha Laukaantie Kangasalan Huutij\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 Keski-Suomen suuntaan ja siit\xc3\xa4 erkani Oriveden kirkonkyl\xc3\xa4n pohjoispuolella sivutie Ruoveden ja Virtain kautta Pohjanmaalle._NEWLINE_Orivesi sijaitsee noin puolen tunnin ajomatkan p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Tampereelta. Tampereelle on noin 40 km ja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n 109 km. Oriveden kautta kulkee valtatie 9 Turusta Tampereen, Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n, Kuopion ja Joensuun kautta Tohmaj\xc3\xa4rven Niiralaan, ja silt\xc3\xa4 erkanevat kantatie 66 Virtain kautta Lapualle sek\xc3\xa4 kantatie 58 (johon kuuluu my\xc3\xb6s Kangasalan Huutij\xc3\xa4rvelt\xc3\xa4 tuleva entinen valtatie 9) M\xc3\xa4ntt\xc3\xa4\xc3\xa4n. _NEWLINE_My\xc3\xb6s rautatiet Tampereelta Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Haapam\xc3\xa4elle kulkevat Oriveden kautta. Rautatie Tampereelta Haapam\xc3\xa4elle \xe2\x80\x93 vanha Pohjanmaan rata \xe2\x80\x93 ja Oriveden rautatieasema valmistuivat vuonna 1883. Orivedest\xc3\xa4 tuli risteysasema vuonna 1946, kun rata J\xc3\xa4ms\xc3\xa4nkoskelle valmistui; t\xc3\xa4m\xc3\xa4n radan jatko Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4n avattiin liikenteelle vuonna 1978. Museovirasto on luokitellut Oriveden aseman l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ineen valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi rakennetuksi kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ksi.  Oriveden keskustassa on taajamajunaseisake._NEWLINE_Orivesi sijaitsee E-vy\xc3\xb6hykkeell\xc3\xa4 Tampereen seudun joukkoliikenne Nyssess\xc3\xa4 mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi Oriveden kaupunki on organisoinut oman NOPA-liikenteen. Matkahuolto ja linja-autoasema sijaitsevat K-Supermarketin tiloissa._NEWLINE_Orivesi kuuluu H\xc3\xa4meen tiepiiriin.\n_START_SECTION_\nPalvelut\n_START_PARAGRAPH_\nOriveden vapaa-ajan palveluihin kuuluu j\xc3\xa4\xc3\xa4halli, uimahalli, liikuntahalli, tekonurmikentt\xc3\xa4, urheilukentt\xc3\xa4, monitoimikaukalo, tenniskentt\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 niin kes\xc3\xa4- kuin talvik\xc3\xa4ytt\xc3\xa4jille tarkoitetut ulkoilureitit. Oriveden sosiaali- ja terveyspalvelut tuottaa Orivesi-Tampere yhteistoiminta-alue.\n_START_SECTION_\nKoulutus\n_START_PARAGRAPH_\nOriveden kaupungin tarjoamia sivistyspalveluita ovat muun muassa varhaiskasvatus, peruskoulut, yhteiskoulu, lukio, Tredu-ammattiopiston yksikk\xc3\xb6, kirjasto, kansalaisopisto sek\xc3\xa4 Merikanto-opiston yksikk\xc3\xb6._NEWLINE_Orivedell\xc3\xa4 perusopetusta antaa viisi alakoulua ja Oriveden yhteiskoulu. Toisen asteen koulutusta antavat Oriveden lukio, jossa oli vuonna 2018 kolme painotuslinjaa: kirjoittajalukio, lentopallolukio ja urheilulinja. Ammatillista koulutusta antaa Tampereen seudun ammattiopisto Tredu._NEWLINE_Elokuussa 2018 yhdistettiin Oriveden lukion ja yhteiskoulun rehtorinvirat.\n_START_SECTION_\nKulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nOrivedelle sijoittuu muun muassa vuonna 1923 ilmestynyt Jalmari Finnen Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvel\xc3\xa4iset-n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4, joka kertoo Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 1700-luvun lopulla ja Tarmo Koiviston M\xc3\xa4mmil\xc3\xa4-sarjakuva, jota alettiin julkaista vuonna 1975.\n_START_SECTION_\nOriveden Suvi\n_START_PARAGRAPH_\n\xe2\x80\x9dOriveden Suvi\xe2\x80\x9d-br\xc3\xa4ndin alle on koottu useita tapahtumia, esimerkiksi teatteria, taiden\xc3\xa4yttelyit\xc3\xa4, muotoilun myyntin\xc3\xa4yttely, lavatansseja ja musiikkitapahtumia. Tapahtumia j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4v\xc3\xa4t R\xc3\xb6nnin kes\xc3\xa4teatteri ja huvikeskus, Purnu, Taidekeskus Leporanta ja Taitokeskus Orivesi.\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nOriveden pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla verimakkara ja mustikkap\xc3\xb6per\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nUrheilu\n_START_PARAGRAPH_\nOriveden Ponnistus on yleisseura, jossa harrastetaan urheilua jaostomuodossa viidess\xc3\xa4 lajissa: hiihto, lentopallo, suunnistus, yleisurheilu ja voimistelu. Lis\xc3\xa4ksi lentopallosta on omaksi jaostokseen irrotettu naisten lentopallon Mestaruusliigajoukkue, jota py\xc3\xb6ritt\xc3\xa4\xc3\xa4 liigajaosto.Seura on menestynyt parhaiten naisten lentopallon SM-liigassa._NEWLINE_Orivedell\xc3\xa4 toimii vuonna 1968 perustettu j\xc3\xa4\xc3\xa4kiekkoseura Oriveden Fortuna, joka harjoittelee Oriveden j\xc3\xa4\xc3\xa4hallissa. Orivedell\xc3\xa4 on my\xc3\xb6s jalkapalloseura Oriveden Tuisku.'