b'\n_START_ARTICLE_\nJoseph Schumpeter\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSchumpeter syntyi Trestiss\xc3\xa4 (joka kuuluu nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n T\xc5\xa1ekin tasavaltaan, mutta tuolloin It\xc3\xa4valta-Unkariin), ja aloitti uransa tunnetun talousteoreetikon, Eugen von B\xc3\xb6hm-Bawerkin, opetuksessa. Schumpeterist\xc3\xa4 tuli antropologian professori Czernowitzin yliopistoon (joka kuuluu nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Ukrainaan, mutta oli tuolloin saksankielinen) vuonna 1911. H\xc3\xa4n siirtyi my\xc3\xb6hemmin Grazin yliopiston professoriksi ja toimi tuossa virassa ensimm\xc3\xa4iseen maailmansotaan asti. Vuosina 1919\xe2\x80\x931920 h\xc3\xa4n toimi It\xc3\xa4vallan valtiovarainministerin\xc3\xa4 ja vuosina 1920\xe2\x80\x931924 h\xc3\xa4n oli Biederman Bank -nimisen liikepankin johtaja. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 viroissa Schumpeter ei saavuttanut suurempaa menestyst\xc3\xa4. Vuosina 1925\xe2\x80\x931932 h\xc3\xa4n oli professorina Bonnin yliopistossa. Natsien nousun my\xc3\xb6t\xc3\xa4 h\xc3\xa4n siirtyi Yhdysvaltoihin, Harvardiin, jossa h\xc3\xa4n opetti vuosina 1932\xe2\x80\x931950 eli kuolemaansa asti. Schumpeteria ei pidetty erityisen hyv\xc3\xa4n\xc3\xa4 opettajana, koska h\xc3\xa4n yritti aina laittaa suuren m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n asiaa yhteen luentoonsa. Kuitenkin h\xc3\xa4n sai oppilaidensa joukosta uskollisten seuraajien koulukunnan. _NEWLINE_Vaikka Schumpeter oli Yhdysvalloissa toimineen Ekonometrisen yhdistyksen perustajaj\xc3\xa4sen, h\xc3\xa4n ei ollut matemaatikko, vaan painotti teoreettisessa ty\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n sosiologisen ymm\xc3\xa4rryksen siirt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 taloustieteeseen. My\xc3\xb6hemmin on sanottu, ett\xc3\xa4 Schumpeterin ajatuksia talouden sykleist\xc3\xa4 ja talouskehityksest\xc3\xa4 ei olisi voitu mallintaa h\xc3\xa4nen aikansa matematiikalla, koska niiss\xc3\xa4 olisi tarvittu ep\xc3\xa4lineaaristen dynaamisten j\xc3\xa4rjestelmien k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTaloustieteellisen analyysin historia\n_START_PARAGRAPH_\nSchumpeterin postuumisti julkaistu History of Economic Analysis (Taloustieteellisen analyysin historia, ei suom. ) osoittaa h\xc3\xa4nen suuren oppineisuutensa, joskin joitakin h\xc3\xa4nen esitt\xc3\xa4mi\xc3\xa4 n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4 on pidetty jopa hieman omituisina. Esimerkiksi Schumpeter piti 1700-luvun suurimpana taloustieteilij\xc3\xa4n\xc3\xa4 Adam Smithin asemasta Turgotia. Osa Schumpeterin mielipiteist\xc3\xa4 selittyy osin sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n taloustieteellisell\xc3\xa4 analyysill\xc3\xa4 on yksi yleinen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4, jonka perustajana h\xc3\xa4n pit\xc3\xa4\xc3\xa4 Leon Walrasia. Muut taloustieteilij\xc3\xa4t arvioidaan kirjassa sen perusteella, kuinka pitk\xc3\xa4lle heid\xc3\xa4n ty\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n voidaan l\xc3\xb6yt\xc3\xa4\xc3\xa4 Walrasin teorian piirteit\xc3\xa4. John Maynard Keynesi\xc3\xa4 ja David Ricardoa Schumpeter arvosteli liiallisesta nojautumisesta abstrakteihin malleihin, joissa muuttujat muutamaa lukuun ottamatta olivat muuttumattomat. T\xc3\xa4llaisista malleista saa sen k\xc3\xa4sityksen, ett\xc3\xa4 yksi vaikutus aiheuttaa aina samat seuraukset. Schumpeterin mukaan pitk\xc3\xa4lle abstrakteista malleista ei kuitenkaan voida kovinkaan luotettavasti vet\xc3\xa4\xc3\xa4 johtop\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksi\xc3\xa4 talouspolitiikan suhteen.\n_START_SECTION_\nSuhdannevaihtelu ja talouskehitys\n_START_PARAGRAPH_\nSchumpeterin t\xc3\xa4rkein anti taloustieteelliselle analyysille oli teoria suhdannevaihtelusta ja talouskehityksest\xc3\xa4. Teoria yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 innovaatiot, suhdannevaihtelun ja talouskehityksen. Schumpeterin mallissa talouden toiminnan "keh\xc3\xa4m\xc3\xa4inen virta" johtaa muuttumattomaan tilanteeseen, mik\xc3\xa4li siit\xc3\xa4 lasketaan pois kaikki innovaatiot. Tasapainotilan selitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Walrasin tasapainoteoria, mutta it\xc3\xa4valtalaisen taloustieteen tapaan Schumpeter kuitenkin n\xc3\xa4kee, ett\xc3\xa4 yritt\xc3\xa4j\xc3\xa4t innovaatioillaan rikkovat tasapainotilan, mik\xc3\xa4 on talouskehityksen syy. Talouskehitys etenee syklisesti, ja erilaisia talouden syklej\xc3\xa4 on olemassa useammissa eri aikaskaaloissa. Kirjoituksillaan Schumpeter elvytti ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen taloustieteilij\xc3\xa4 Nikolai Kondratijevin ajatuksen pitk\xc3\xa4n aikav\xc3\xa4lin (kuten 50 vuoden) taloussykleist\xc3\xa4._NEWLINE_Innovaatiot ovat Schumpeterin mukaan tuotantotekij\xc3\xb6iden uudelleenj\xc3\xa4rjestely\xc3\xa4, joiden avulla saadaan tehokkaampaa tuotantoa ja p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n k\xc3\xa4siksi voittoihin (kunnes muut alan tuottajat omaksuvat samat innovaatiot, jolloin tilanne taas tasaantuu). Innovaatioita tekev\xc3\xa4t yritt\xc3\xa4j\xc3\xa4t, ja yritt\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi Schumpeter m\xc3\xa4\xc3\xa4rittelee jokaisen, mukaan lukien osakkeenomistajat ja ketk\xc3\xa4 tahansa firmassa ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4t tahot, jotka osallistuvat tuotantotekij\xc3\xb6iden uusien yhdistelmien toteuttamiseen. Innovaatioita tekev\xc3\xa4t Schumpeterin mukaan useimmiten uudet yritt\xc3\xa4j\xc3\xa4t, joilla ei ole innovaatioon tarvittavaa p\xc3\xa4\xc3\xa4omaa. Sen takia rahoituksella on keskeinen rooli talouskehityksess\xc3\xa4. P\xc3\xa4\xc3\xa4omaksi Schumpeter kutsuu sit\xc3\xa4 rahoitusta, olkoon se miss\xc3\xa4 muodossa tahansa, joka rahoittaa innovaatiot. Rahamarkkinoilla toimivat p\xc3\xa4\xc3\xa4oman v\xc3\xa4litt\xc3\xa4j\xc3\xa4t taas ovat Schumpeterin teoriassa kapitalisteja. He ik\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin tyhj\xc3\xa4st\xc3\xa4 luovat yritt\xc3\xa4jien tarvitsemaa ostovoimaa, joka maksetaan my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4ll\xc3\xa4 voitolla._NEWLINE_Yleisen k\xc3\xa4sityksen mukaan my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4t taloustieteilij\xc3\xa4t eiv\xc3\xa4t ole kuitenkaan onnistuneet empiirisesti todentamaan systemaattisten taloussyklien olemassaoloa. Talouskasvuun vaikuttavilla suurilla muutoksilla ei ole valtavirran taloustieteess\xc3\xa4 Schumpeterin ajattelusta poiketen mit\xc3\xa4\xc3\xa4n yleist\xc3\xa4 teoriaa, vaan ne selitet\xc3\xa4\xc3\xa4n enemm\xc3\xa4n ad hoc -pohjalta.\n_START_SECTION_\nSchumpeter ja keynesil\xc3\xa4isyys\n_START_PARAGRAPH_\nSchumpeterin ajattelussa on osin yhtenev\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4 Keynesin ajatusten kanssa. H\xc3\xa4nen mukaansa walrasilainen tasapainoteoria ei ole riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 talouskehityksen keskeisten piirteiden selitt\xc3\xa4miseen. Schumpeter niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n ajatteli, ett\xc3\xa4 yritt\xc3\xa4j\xc3\xa4 tarvitsee tuotannon rahoittamiseksi pitk\xc3\xa4lle kehittyneen kapitalistisen rahoitusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n, johon kuuluu paljon erityyppisi\xc3\xa4 luottoa my\xc3\xb6nt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 instituutioita. Taloustieteilij\xc3\xa4t voidaan jakaa niihin, jotka painottavat "reaalitalouden" analyysi\xc3\xa4 ja pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t rahaa pelkk\xc3\xa4n\xc3\xa4 huntuna, ja toisaalta niihin, jotka n\xc3\xa4kev\xc3\xa4t rahainstituutiot erillisen\xc3\xa4 muusta taloudesta ja pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t rahaa omana t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 voimanaan talousel\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 on merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 jakolinja, ja t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kohtaa voimme huomata, ett\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Schumpeter ett\xc3\xa4 Keynes edustivat j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kantaa. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 yhtenev\xc3\xa4isyyksist\xc3\xa4 huolimatta talouspoliittisesti konservatiivinen Schumpeter hylk\xc3\xa4si keynesil\xc3\xa4isyyden.\n_START_SECTION_\nSchumpeterin k\xc3\xa4sitys kapitalismin ongelmista\n_START_PARAGRAPH_\nSchumpeterin kenties tunnetuin kirja on "Capitalism, Socialism, and Democracy". Kyseinen kirja alkaa Karl Marxin ajattelun analyysill\xc3\xa4, jossa Schumpeter suhtautuu Marxiin varsin my\xc3\xb6t\xc3\xa4tuntoisesti. Schumpeter n\xc3\xa4kee Marxin tavoin, ett\xc3\xa4 sosialismi tulee korvaamaan kapitalismin, mutta kuitenkin eri syist\xc3\xa4 kuin mit\xc3\xa4 Marx ajatteli. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teoksessa Schumpeter k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 kuuluisaa ilmaisuaan "luovasta tuhosta", joka on h\xc3\xa4nen mukaansa kapitalismin keskeinen piirre. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ilmaisu viittaa siihen, miten vanhat tavat tehd\xc3\xa4 asioita tuhoutuvat ja uudet tulevat tilalle. Schumpeterin mukaan kapitalismin menestyminen johtaa tietynlaisiin firmojen muotoihin ja edist\xc3\xa4\xc3\xa4 tietynlaisia arvoja yhteiskunnassa. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kehityskulut tulevat kohtaamaan vastustusta erityisesti intellektuellien keskuudessa. Yritysten vaatima sosiaalinen ja intellektuaalinen ilmapiiri katoaa kapitalismin korkeissa kehitysvaiheissa, ja yhteiskunta tulee siirtym\xc3\xa4\xc3\xa4n johonkin sosialismin muotoon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 siirtym\xc3\xa4 ei Schumpeterin mukaan tapahdu vallankumouksen vaan parlamentaarisen politiikan ja sosiaalidemokraattisten puolueiden my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Analyysiss\xc3\xa4\xc3\xa4n Schumpeter painottaa, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n ei esit\xc3\xa4 poliittisia ohjeita, vaan ainoastaan pyrkii ennakoimaan tulevaisuutta.\n_START_SECTION_\nSchumpeterin vaikutus\n_START_PARAGRAPH_\nJonkin aikaa kuolemansa j\xc3\xa4lkeen Schumpeterin ajatukset olivat hyvin vaikutusvaltaisia heterodoksien taloustieteilij\xc3\xb6iden keskuudessa varsinkin Euroopassa, miss\xc3\xa4 oltiin kiinnostuneita teollisen organisaation teoriasta, evolutionaarisesta taloustieteest\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 talouskehityksen teoretisoinnista. N\xc3\xa4iden tutkijoiden muita innoittajia olivat Keynes, Marx sek\xc3\xa4 Thorstein Veblen. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Schumpeter n\xc3\xa4hd\xc3\xa4\xc3\xa4n taloustieteen valtavirrasta erillisen\xc3\xa4 hahmona. Sen sijaan  reaalitaloutta koskevan politiikan suhteen h\xc3\xa4nen voidaan tulkita olevan oman aikamme keski\xc3\xb6ss\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 h\xc3\xa4nh\xc3\xa4n painotti innovaatioiden roolia, ja juuri innovaatiot ovat keskeinen talouspolitiikan k\xc3\xa4site nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n.'