b'\n_START_ARTICLE_\nSamuel \xc3\x96dmann\n_START_PARAGRAPH_\nSamuel Lorentz \xc3\x96dmann (25. joulukuuta 1750 V\xc3\xa4xj\xc3\xb6 \xe2\x80\x93 2. lokakuuta 1829 Uppsala) oli ruotsalainen teologi, luonnontutkija, kulttuurihistorioitsija ja virsirunoilija. _NEWLINE_H\xc3\xa4n oli kotoisin V\xc3\xa4xj\xc3\xb6st\xc3\xa4, jossa h\xc3\xa4n k\xc3\xa4vi koulunsa ja aloitti opintonsa 1768 Uppsalan yliopistossa. H\xc3\xa4n opiskeli luonnontieteit\xc3\xa4 Carl von Linn\xc3\xa9n johdolla. H\xc3\xa4net vihittiin V\xc3\xa4xj\xc3\xb6ss\xc3\xa4 papiksi 1773. Opintojensa j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n toimi pappina V\xc3\xa4rmd\xc3\xb6n saarella Tukholman saaristossa. Siell\xc3\xa4 h\xc3\xa4n luki paljon ja tutki luontoa ja h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 kehitti taitava luonnon tutkija, kalastaja ja mets\xc3\xa4st\xc3\xa4j\xc3\xa4. Erityisesti h\xc3\xa4nen linnustoa koskevat tutkimuksensa her\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4kin huomiota. Vuosina 1780\xe2\x80\x931793 h\xc3\xa4n julkaisi lukuisia luontoa ja el\xc3\xa4imi\xc3\xa4 k\xc3\xa4sittelevi\xc3\xa4 artikkeleja Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian julkaisuissa. H\xc3\xa4net valittiin my\xc3\xb6s akatemian j\xc3\xa4seneksi numerolla 229 vuonna 1784. Mutta luonnossa liikkumisesta tuli loppu: \xc3\x96dmann sairastui 1790-luvun alussa vaikeaan "saaristohorkaksi" sanotun vilutautiin. Sen j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n eli kokonaan asuntonsa seinien sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n muutti V\xc3\xa4rm\xc3\xb6st\xc3\xa4 Uppsalaan. _NEWLINE_Samuel \xc3\x96dmann oli aikansa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 persoonallisuus. H\xc3\xa4net valittiin Vanhan Upsalan kirkkoherraksi 1790, 1799 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Uppsalan yliopiston professori ja pappisseminaarin johtaja. H\xc3\xa4n oli t\xc3\xa4ysin terve, kunhan h\xc3\xa4n sai pukeutuneena maata s\xc3\xa4ngyss\xc3\xa4\xc3\xa4n huoneessa, jonka l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila ei saanut laskea +24 asteen alapuolelle. Tuli paloi kaakeliuunissa ymp\xc3\xa4ri vuoden,tuulettaminen ei tullut kysymykseenk\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 huoneessaan h\xc3\xa4n piti luentoja, komiteoiden kokouksia, se oli h\xc3\xa4nen ruokasali, ty\xc3\xb6huone, kirjasto ja makuuhuone. H\xc3\xa4n otti osaa pappienkoulutukseen, kirkkok\xc3\xa4sikirjan uudistukseen, raamatunk\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6sty\xc3\xb6h\xc3\xb6n ja virsikirjaty\xc3\xb6h\xc3\xb6n, h\xc3\xa4nen sanotaan silti johtaneen tiedekuntaansa, jopa koko yliopistoakin. Vuoteessa maaten h\xc3\xa4n luennoi ylioppilaille, korjasi heid\xc3\xa4n saarnaluonnoksiaan ja johti seminaariharjoituksia. Tupakansavun t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 huoneessaan h\xc3\xa4n jopa ohjasi ylioppilaiden lauluharjoituksia. H\xc3\xa4net tunnettiinkin aikoinaan nimell\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dGubben i s\xc3\xa4ngen\xe2\x80\x9d. _NEWLINE_\xc3\x96dmannin ty\xc3\xb6kyky oli h\xc3\xa4mm\xc3\xa4stytt\xc3\xa4v\xc3\xa4. H\xc3\xa4n julkaisi mm. kymmeni\xc3\xa4 matkakuvauksia, jotka saivat suuren lukijakunnan. H\xc3\xa4n julkaisi oman virsikirjaehdotuksen, "F\xc3\xb6rs\xc3\xb6k till Kyrko-S\xc3\xa5nger", jossa oli 76 h\xc3\xa4nen kirjoittamaansa ja yhdeks\xc3\xa4n h\xc3\xa4nen muokkaamaansa virtt\xc3\xa4. Omasta mielest\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4n ei ollut runoilija, h\xc3\xa4n sanoi virsist\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dniiss\xc3\xa4 ei ole mit\xc3\xa4\xc3\xa4n runoutta, vaan Jumalan sanaa runomitassa ja mielest\xc3\xa4ni puhtaalla kielell\xc3\xa4 se on ainoa, mit\xc3\xa4 min\xc3\xa4 osaan\xe2\x80\x9d. H\xc3\xa4n osallistui Ruotsin virsikirjaty\xc3\xb6h\xc3\xb6n 1814 julkaistun koelaitoksen tekemiseen. Ruotsin vuoden 1819 virsikirjaan h\xc3\xa4nen virsi\xc3\xa4\xc3\xa4n tuli 28.  Nykyisess\xc3\xa4 Ruotsin kirkon virsikirjassa on yksi h\xc3\xa4nen kirjoittamansa virsi (542, Armahda, oi Herra, meit\xc3\xa4), Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa niit\xc3\xa4 on nelj\xc3\xa4 (235 Armon l\xc3\xa4hde, Jeesuksemme, 253 Herra, joka vartioitset, 255 Taivasten taivaisiin, 391 Armahda, oi Herra, meit\xc3\xa4).'