b'\n_START_ARTICLE_\nLuhanka\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nLuhanka sijaitsee P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen rannalla. P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen lahti, johon kuuluu Tammiselk\xc3\xa4, Pilkanselk\xc3\xa4 ja Kotkatselk\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Tammipohja, jakaa kunnan kahtia pohjois-etel\xc3\xa4suunnassa. Kuntakeskuksia ovat Luhangan kirkonkyl\xc3\xa4, Tammij\xc3\xa4rvi ja Lemp\xc3\xa4\xc3\xa4. Keskell\xc3\xa4 Luhankaa on Onkisalon saari, ja kunnan etel\xc3\xa4isimm\xc3\xa4n osan muodostaa suuri Judinsalon saari. Luhangan liikenneoloja paransi tuntuvasti Judinsalon kautta Sysm\xc3\xa4\xc3\xa4n kulkevan maantien (nykyisin seututie 612) valmistuminen 1960-luvulla._NEWLINE_Luhangan naapurikunnat ovat Hartola, Joutsa, Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4, J\xc3\xa4ms\xc3\xa4, Kuhmoinen ja Sysm\xc3\xa4._NEWLINE_Luhangan Natura-kohteita ovat Onkisalo-Herjaanselk\xc3\xa4, jossa sijaitee yksi Keski-Suomen laajimmista lehdoista (Molikon lehto), Vanhanselk\xc3\xa4-Ruppavuori, jonka ytimin\xc3\xa4 ovat nelj\xc3\xa4 luonnonmets\xc3\xa4aluetta sek\xc3\xa4 Vahervuori, joka koostuu jyrk\xc3\xa4nteest\xc3\xa4 ja laajahkosta jyrk\xc3\xa4nteenaluslehdosta.\n_START_SECTION_\nAlueen varhaishistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nHartolan kappelin ja Joutsan, Leivonm\xc3\xa4en ja Luhangan kyl\xc3\xa4n asukkaat kuuluivat Sysm\xc3\xa4n pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isiin 1400-luvulla.\xc2\xa0 Vuonna 1539 Suur-Sysm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli 210 taloa, joista 170 oli Sysm\xc3\xa4n ja Hartolan pit\xc3\xa4jiss\xc3\xa4. Joutsan, Korpilahden, Koskenp\xc3\xa4\xc3\xa4n, Luhangan, Muuramen, Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4veden ja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n vakinaisesti asutut kyl\xc3\xa4t sijaitsivat h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isten er\xc3\xa4sijojen keskuudessa - keskiajan lopulla h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isill\xc3\xa4 oli Keski-Suomen pohjoisosissa 400-450 er\xc3\xa4sijaa. H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isasutuksen pohjoisosassa, Joutsan, Luhangan ja Leivonm\xc3\xa4en hajakyliss\xc3\xa4, oli 40 veroamaksavaa taloa. Etel\xc3\xa4isen Keski-Suomen Joutsa, Leivonm\xc3\xa4ki ja Luhanka s\xc3\xa4ilyttiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isasutuksensa 1500-luvulla. J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n, Korpilahden, Kuhmoisten, Luhangan ja Muuramen vanhin asutus sijoittui saviper\xc3\xa4isille viljelysmaille.\xc2\xa0 Vuonna 1985 l\xc3\xa4hes 70 prosenttia maakunnan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 asui taajamissa. Keski-Suomessa oli useita yli 200 asukkaan kahden taajaman kuntaa: Konnevesi, Luhanka, Muurame, Pihtipudas ja S\xc3\xa4yn\xc3\xa4tsalo.\n_START_SECTION_\nKunnan perustaminen\n_START_PARAGRAPH_\n\xc2\xbbLuhangon pit\xc3\xa4j\xc3\xa4 kuului ennen Sysm\xc3\xa4n pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n Luhangon kyl\xc3\xa4n nimell\xc3\xa4, ja sen omisti melkein kokonaan ratsumestari Aleksander Reeth, jonka maat tekiv\xc3\xa4t kuudetta manttaalia. \xe2\x80\x94 Suku kuuluu olleen sangen mahtava t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja sen j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 kutsuttiin ,,Luhangon herroiksi." Er\xc3\xa4s t\xc3\xa4m\xc3\xa4n suvun j\xc3\xa4sen sai vihdoin aikaan, ett\xc3\xa4 Luhangon entisest\xc3\xa4 kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 tehtiin Sysm\xc3\xa4n em\xc3\xa4seurakuntaan kuuluva kappeli v. 1766.\xc2\xbb _NEWLINE_()_NEWLINE_Kornetti Aleksander Reeth ryhtyi ajamaan Luhangan kappelin perustamista perusteluinaan muun muassa pitk\xc3\xa4t kirkkomatkat Sysm\xc3\xa4\xc3\xa4n. Tieolosuhteet maitse olivat heikot. Sysm\xc3\xa4n pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkokous suostui 1766 Luhangan muodostamiseen kappeliksi. Kuningas Adolf Fredrik vahvisti kappelin perustamisen seuraavana vuonna. Reeth oli samanaikaisesti ajanut kirkon rakentamista ja papin valitsemista. Kirkko valmistui syksyll\xc3\xa4 1766 ja vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n 22.2.1767, ja ensimm\xc3\xa4iseksi kappalaiseksi nimitettiin Thomas Neovius. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dReethin kirkko\xe2\x80\x9d oli k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 125 vuotta vuoteen 1892 asti, jolloin se purettiin huonokuntoisena._NEWLINE__NEWLINE_\xc2\xbbLuhangon nimen kerrotaan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n saaneen juuri mainittujen Reeth\'ien kautta. He k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t n\xc3\xa4et ,,komeudessaan" venheiss\xc3\xa4\xc3\xa4n peuranluisia hankoja, jonka vuoksi Sysm\xc3\xa4l\xc3\xa4iset sanoivat n\xc3\xa4hdess\xc3\xa4\xc3\xa4n Reeth\'in tulevan P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nnett\xc3\xa4 pitkin: Luuhankaiset tulee. Siit\xc3\xa4 sitten Luhanko nimi johtui. \xe2\x80\x94 Mainittu Reeth\'in rakentama kirkko on jo hajoitettu maan tasalle ja sen sijaan kohoaa er\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kummulla siit\xc3\xa4 koilliseen p\xc3\xa4in aivan uusi hiljan valmiiksi tullut puukirkko.\xc2\xbb _NEWLINE_( )_NEWLINE_Nykyisess\xc3\xa4 vanhassa kirkossa ovat viel\xc3\xa4kin tallella ja k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 kirkonkello ja kattokruunu, jotka seurakunnan perustaja hankki Tukholmasta 1766 omalle kirkolleen. Kruunussa on kaiverrus: Gord Af I. A. Kiempe Alexsander Reeth A. 1766, I. A. Kiempen valimon tekem\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\n1800-luvun kehitys\n_START_PARAGRAPH_\nLuhangan kirjassa mainitaan monenlaisin eri kuvauksin ja k\xc3\xa4\xc3\xa4ntein, miten maa-, mets\xc3\xa4- ja kalatalous kehittyi vaiheittain (s. 81; s. 128; s. 133-134; s.143-145). Maatalouden edist\xc3\xa4mist\xc3\xa4 varten tehtiin valistusty\xc3\xb6t\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Siin\xc3\xa4 ajallaan kuvern\xc3\xb6\xc3\xb6rikautta seurasi mahtitalonpoikien kausi 1800-luvun lopulla (s. 140-141). Moneen kertaan mainitaan maisteri Danielson maatalouden kehitt\xc3\xa4misen yhteydess\xc3\xa4, ja lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n edusti Heinolan tuomiokuntaa useilla per\xc3\xa4kk\xc3\xa4isill\xc3\xa4 valtiop\xc3\xa4ivil\xc3\xa4. H\xc3\xa4net valittiin useaan otteeseen j\xc3\xa4seneksi talonpoikaiss\xc3\xa4\xc3\xa4dyn valiokuntiin ja Suomen pankin tilintarkastajain toiseksi varamieheksi. H\xc3\xa4n vaikutti politiikassa ja my\xc3\xb6s rautatien syntyyn Keski-Suomessa. H\xc3\xa4n oli yksi S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankin ja Tammij\xc3\xa4rven kansakoulun perustajista. (s. 81). "Jos A. F. Danielsonia pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Luhangan karjatalouden tienraivaajana, niin Kes\xc3\xa4imen tilan is\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4 P.O. Heleniusta voidaan Luhangan karjanjalostuksen edell\xc3\xa4k\xc3\xa4vij\xc3\xa4n\xc3\xa4" (s. 144). Pankkialan kehittyminen Luhangassa oli Robert Ruohtula k\xc3\xa4sialaa (s. 81).  Vuonna 1868 perustettiin kunnanrahasto (s. 61). Luhankaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin perustaa S\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankki 24.1.1898 majuri O. A. von Beckerin toimesta (s. 194), vuonna 1856 laina-jyv\xc3\xa4st\xc3\xb6 (s. 191). Postiasiat ja tieliikenne alkoivat kehitty\xc3\xa4 1800-luvun lopulla (s. 201). Luhangassa koulutusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 sai alkunsa 12.1.1834 (s. 250). Muutaman koulumestarin lis\xc3\xa4ksi kouluoloihin ratkaisevasti vaikutti seudun maantieteellinen asema. Silloisten laivareittien puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 merkitsi maatalouden ja vesiteiden valtakaudella taloudellisesti poikkeuksellisen edullista asemaa. Seurauksena oli my\xc3\xb6s sivistyksen nousu; Luhanka kohosi henkisess\xc3\xa4 edistyneiss\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ns\xc3\xa4 yl\xc3\xa4puolelle (s. 249). Koulutusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4 oli niin edistynyt, ett\xc3\xa4 koulutusmestarilla yhteistuumin seurakunnan papin kanssa oli oikeus kruunun virkamiesten avustamina noutaa syrj\xc3\xa4ytyneet lapset saamaan opetusta._NEWLINE_Tilanne alkoi 1800-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolta alkaen muuttua. Teollisuuden merkitys lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi maatalouden kustannuksella; liikenne ohjautui vesiteilt\xc3\xa4 rauta- ja maanteille. Luhangan maatalouspit\xc3\xa4j\xc3\xa4 j\xc3\xa4i syrj\xc3\xa4\xc3\xa4n teollisuuskeskuksista ja kulkureiteist\xc3\xa4. Muualla kehitys kulki eteenp\xc3\xa4in, Luhangassa se pys\xc3\xa4htyi (s. 274). 1900-luvun suuret aatteelliset ja poliittiset virtaukset eiv\xc3\xa4t juuri levinneet Luhankaan (s. 281).\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2015 kunnassa oli 157 ty\xc3\xb6paikkaa. Niist\xc3\xa4 29\xc2\xa0% oli alkutuotannossa (maa-, mets\xc3\xa4- ja kalataloudessa), 54\xc2\xa0% palveluissa ja 13\xc2\xa0% jalostuksessa. Alkutuotannon osuus oli selv\xc3\xa4sti suurempi kuin Suomessa keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin (3\xc2\xa0%)._NEWLINE_Vuonna 2016 eniten yhteis\xc3\xb6veroa maksaneet yritykset olivat koneellista puunkorjuuta tekev\xc3\xa4t Moto-Jussi ja Motocat sek\xc3\xa4 Luhangan Osuuspankki._NEWLINE_Luhangassa on tuulivoimapuisto, joka perustettiin vuonna 2014.\n_START_SECTION_\nKulttuurillisesti arvokkaita kohteita\n_START_PARAGRAPH_\n"K\xc3\xa4rmelahti on vanha rakuunarykmentin kirjurin talo. Sen asukkaina on ollut my\xc3\xb6hemmin paikkakunnan vaikuttajaperhe Alfred ja Selinda Danielsson. Danielssonit osallistuivat mm. Luhangan maanviljelyksen, kulttuurin, kunnallisel\xc3\xa4m\xc3\xa4n ja valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4asioiden kehitt\xc3\xa4miseen. K\xc3\xa4rmelahden pihapiiriss\xc3\xa4 sijaitsee useita 1800-luvun lopun rakennuksia. Kartanomaiseen tyyliin rakennettu p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus on per\xc3\xa4isin 1850\xe2\x80\x931860 -luvuilta."_NEWLINE_"Ruohtula on vanha kantatalo, joka on ollut samalla suvulla 1600-luvulta alkaen. Pihapiiri muodostaa Tammij\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4n ja arvokkaan maatilakokonaisuuden. Tilalla on toiminut kauppa 1860\xe2\x80\x931970 \xe2\x80\x93lukujen v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana. My\xc3\xb6s Luhangan ensimm\xc3\xa4inen pankki toimi Ruohtulan tiloissa 1920-luvulle saakka. Ruohtulan pihapiiriin kuuluvat 1800-luvun p\xc3\xa4\xc3\xa4rakennus, mansardikattoinen asuinrakennus vuodelta 1912 ja kaupparakennus 1800- ja 1900-luvun vaihteesta. Talousja piharakennuksiin kuuluvat talli, riviaitta-liiteri 1890-luvulta, aittarakennus ja puuliiteri 1900-luvun alusta, sementtitiilinen maitohuone, sauna ja vanhan navetan lohkokivirauniot. Tien toisella puolella sijaitsevat riihi ja puimala."\n_START_SECTION_\nRuokakulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nLuhangan pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ruoiksi nimettiin 1980-luvulla ry\xc3\xb6p\xc3\xa4tyt muikut ja hapanleip\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 ohrapuuro ja hillokastike.\n_START_SECTION_\nTunnettuja luhankalaisia\n_START_PARAGRAPH_\nPoliitikko Hertta Kuusinen on syntynyt Luhangassa vuonna 1904. Kirjailija Kreetta Onkeli on puolestaan viett\xc3\xa4nyt Luhangassa lapsuutensa. S\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Toni Edelmann asui vaimonsa, ohjaaja Kiti Luostarisen kanssa Luhangassa. Luhangassa on my\xc3\xb6s kuvattu elokuva Aatamin puvussa... ja v\xc3\xa4h\xc3\xa4n Eevankin.\n_START_SECTION_\nHuomionosoitukset\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen rehdeimm\xc3\xa4t ihmiset asuvat Luhangan kunnassa, kertoo Ilta-Sanomat vuonna 2015.  Ilta-Sanomien tekem\xc3\xa4n selvityksen mukaan Suomen v\xc3\xa4kivallattomin kunta vuonna 2012 on Luhanka.\xc2\xa0_NEWLINE_Keski-Suomen ensimm\xc3\xa4isen tuulivoimalan rakennuslupa Luhankaan hyv\xc3\xa4ksyttiin vuonna 2013.  Sahdinvalmistuksen SM-kisa 2007 pidettiin Luhangassa ja sen j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t Luhangan kunta ja Suomen Sahtiseura ry._NEWLINE_YLEn alivaltiosihteeri teki ohjelman Luhangasta_NEWLINE_Luhangassa pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosittain Luhangan Y\xc3\xb6juoksu.'