b'\n_START_ARTICLE_\nVjatlag\n_START_PARAGRAPH_\nVjatkan ojennus- ja ty\xc3\xb6leiri (ven. \xd0\x92\xd1\x8f\xd1\x82\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\xb8\xd1\x81\xd0\xbf\xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x82\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd0\xbe-\xd1\x82\xd1\x80\xd1\x83\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xbe\xd0\xb9 \xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb3\xd0\xb5\xd1\x80\xd1\x8c, Vjatski ispravitelno-trudovoi lager; \xd0\x92\xd1\x8f\xd1\x82\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 \xd0\x98\xd0\xa2\xd0\x9b, Vjatski ITL) eli Vjatlag (\xd0\x92\xd1\x8f\xd1\x82\xd0\xbb\xd0\xb0\xd0\xb3) oli Neuvostoliiton Gulag-j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuulunut vankileirikokonaisuus Kirovin alueen koillisosassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Se toimi noin 12\xc2\xa0000 neli\xc3\xb6kilometrin alueella nykyisess\xc3\xa4 Yl\xc3\xa4-Kaman piiriss\xc3\xa4 ja sen l\xc3\xa4hialueilla Komin tasavallassa ja Permin Komissa._NEWLINE_Tiett\xc3\xb6mien taipaleiden takana sijainnut Kain seutu (ven. Kaiski krai) toimi vanhastaan rikollisten ja poliittisesti ep\xc3\xa4luotettavien henkil\xc3\xb6iden karkotuspaikkana. Vuonna 1898 Kain kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, entiseen Kaigorodokin kaupunkiin, karkotettiin tuleva t\xc5\xa1ekan perustaja Feliks Dzer\xc5\xbeinski. Maatalouden kollektivisoinnin yhteydess\xc3\xa4 karkotetut kulakit rakensivat 1930-luvun alussa rautatien, jonka tarkoituksena oli seudun mets\xc3\xa4- ja fosforiittivarojen hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4minen. Karkotusleirit saivat lyhennetyn nimityksen Vjatlag hallintokeskuksena toimineen Vjatkan kaupungin (vuodesta 1934 Kirov) mukaan._NEWLINE_Neuvostoliiton sis\xc3\xa4asiain kansankomissariaatin alaisuudessa toiminut Vjatlagin vankileirihallinto perustettiin virallisesti helmikuussa 1938. Sen keskuspaikkana toimi aluksi Rudnit\xc5\xa1nyin taajama. Joulukuussa 1939 hallinto siirrettiin nykyiseen Lesnoihin. Vuoden 1940 alussa vankeja oli jo yli 20\xc2\xa0000. Heist\xc3\xa4 noin puolet oli tuomittu \xe2\x80\x9dkansanvihollisina\xe2\x80\x9d, \xe2\x80\x9dvastavallankumouksellisina\xe2\x80\x9d tai \xe2\x80\x9dtuholaisina\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Vjatlagin teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli seudun mets\xc3\xa4varojen hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4minen vankity\xc3\xb6voiman avulla. Sen osuus Kirovin alueella tuotetusta puuraaka-aineesta oli keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin yli 13\xc2\xa0%. Puutavaran kuljetusta varten rakennettiin laaja rautatieverkosto, jonka oli alun perin tarkoitus ulottua Komin tasavallan Ust-Kulomin kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n asti. Sozimskin taajamaan vangit rakensivat Kain selluloosatehtaan. Vankileirihallinnon alaisuudessa toimi my\xc3\xb6s maatiloja, saha, konepaja, ompelimo ym._NEWLINE_Neuvostoliiton liittyess\xc3\xa4 toiseen maailmansotaan Vjatlagissa oli 12 vankileiri\xc3\xa4 ja noin 20\xc2\xa0000 vankia. Sodan aikana sen taloudellinen merkitys kasvoi huomattavasti. Vuonna 1941 leireille l\xc3\xa4hetettiin tuhansia karkotettuja latvialaisia ja Neuvostoliiton saksalaisia. Seuraavana vuonna Vjatlagiin alettiin toimittaa saksalaisia, romanialaisia ja italialaisia sotavankeja. Olosuhteet olivat erityisen vaikeat talvella 1942\xe2\x80\x931943, jolloin er\xc3\xa4iden tietojen mukaan kuoli l\xc3\xa4hes puolet kaikista vangeista._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen Vjatlagin toiminta laajeni yh\xc3\xa4 kauemmas pohjoiseen ja vankileirien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 nousi 57:\xc3\xa4\xc3\xa4n. Vankien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 saavutti huippunsa 1950-luvun alussa, jolloin se oli yli 30\xc2\xa0000. Poliittisista ja kansallisista syist\xc3\xa4 tuomittuja oli Vjatlagin leireill\xc3\xa4 vuosina 1938\xe2\x80\x931956 yhteens\xc3\xa4 noin 100\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4, joista menehtyi yli 18\xc2\xa0000. Vankien joukossa oli 20 maan kansalaisia ja 80 eri kansallisuuden edustajia._NEWLINE_Poliittiset vangit ja karkotetut vapautettiin Stalinin kuoleman j\xc3\xa4lkeen. Monet muut Neuvostoliiton vankileirit suljettiin, mutta Vjatlag jatkoi toimintaansa tavallisten rikollisten vankilana. Vuonna 1960 se k\xc3\xa4sitti 45 vankileiri\xc3\xa4, joissa oli l\xc3\xa4hes 18\xc2\xa0000 vankia. 1990-luvun alussa leirej\xc3\xa4 ryhdyttiin sulkemaan ja rautatieverkostoa alettiin purkaa. Moniin asutuksiin j\xc3\xa4i vain el\xc3\xa4kel\xc3\xa4isi\xc3\xa4, jotka eiv\xc3\xa4t halunneet tai pystyneet muuttamaan pois. Vuonna 2002 vankeja oli 4\xc2\xa0700 ja vankilahallinnon ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 2\xc2\xa0400._NEWLINE_Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Lesnoissa on Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vankeinhoitolaitoksen Kirovin alueen \xe2\x80\x9derityistaloushallinto\xe2\x80\x9d (ven. Upravlenije po rabote s osobymi uslovijami hozjaistvennoi dejatelnosti), jonka alaisuudessa on muutamia vankisiirtoloita. Vangit ty\xc3\xb6skentelev\xc3\xa4t mets\xc3\xa4- ja maataloust\xc3\xb6iss\xc3\xa4. Vankilahallinto on seudulle t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 ty\xc3\xb6nantaja._NEWLINE_Pohjoiseen johtavan rautatien varrella Permin aluepiirin puolella sijaitsevat Badjan, Pelesin ja T\xc5\xa1ernoret\xc5\xa1enskin entiset vankilataajamat kuuluvat yh\xc3\xa4 hallinnollisesti Kirovin alueen Lesnoin kaupunkikuntaan. Niiden siirt\xc3\xa4minen Permin aluepiirin hallintaan on suunnitteilla.'