b'\n_START_ARTICLE_\nRuotsin kuninkaallinen taideakatemia\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsin kuninkaallinen taideakatemia (ruots. Kungliga Akademien f\xc3\xb6r de fria konsterna, FrKA, usein my\xc3\xb6s Konstakademien) on yksi Ruotsin kuninkaallisista akatemioista. Se sijaitsee Tukholmassa. Akatemian perusti kuningas Kustaa III vuonna 1773. Akatemiaa edelsi vuonna 1735 perustettu Kuninkaallinen Piirustusakatemia.  _NEWLINE_Taideakatemia on itsen\xc3\xa4inen j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, jonka teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 on tukea maalaustaidetta, kuvanveistoa, arkkitehtuuria ja muita kuvataiteita. Taideakatemiassa on my\xc3\xb6s koulutettu linnoitusupseereita. Vuonna 1978 akatemiasta irrotettiin omaksi instituutiokseen Kuninkaallinen taidekorkeakoulu (Kungliga konstgh\xc3\xb6gskolan). Taidekorkeakoulu on Ruotsin kulttuuriministeri\xc3\xb6n valvonnassa._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4iset naiset tulivat kouluun ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isin\xc3\xa4 opiskelijoina vuonna 1847._NEWLINE_Taideakatemia on toiminut vuodesta 1775 Tukholman Norrmalmilla samassa talossa. Rakennus tunnettiin alun perin Sparren palatsina, koska sen rakennutti ylikuvern\xc3\xb6\xc3\xb6ri Axel Sparre vuosina 1671\xe2\x80\x931672. Talon on suunnitellut Nicodemus Tessin vanhempi. Se jouduttiin rakentamaan uudelleen vuonna 1751 tapahtuneen tulipalon j\xc3\xa4lkeen. Talon omistanut valaja Gerhard Meyer lahjoitti sen 1775 taideakatemialle. Rakennusta muutettiin 1841\xe2\x80\x931847 Fredrik Blomin ja 1893\xe2\x80\x931897 Erik Lallerstedtin suunnitelmien mukaan. Viimeisimpien muutosten j\xc3\xa4lkeen rakennus sai nykyisen uusrenessanssityylisen ilmeens\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAgr\xc3\xa9\n_START_PARAGRAPH_\nTaideakatemiassa opiskelleelle saatettiin my\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 agr\xc3\xa9 (ranskan sanasta agr\xc3\xa9er \xe2\x80\x99valtuuttaa, hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4\xe2\x80\x99) vuoteen 1887 asti. Se oli taideakatemian j\xc3\xa4senyytt\xc3\xa4 arvossa seuraava arvonimi. Agr\xc3\xa9n my\xc3\xb6nt\xc3\xa4minen tarkoitti, ett\xc3\xa4 opiskelija oli valmistunut taiteilijaksi ja sai mahdollisuuden opiskella ulkomailla akatemian tuella. Suomesta l\xc3\xa4hteneille agr\xc3\xa9 my\xc3\xb6nnettiin ainakin Erik Cainbergille, R. W. Ekmanille ja Aleksander Laur\xc3\xa9ukselle.'