b'\n_START_ARTICLE_\nUusi Suomi\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nUuden Suomen edelt\xc3\xa4ji\xc3\xa4 olivat Uusi Suometar ja sen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Suometar. Suomettaren ensimm\xc3\xa4inen numero ilmestyi 12. tammikuuta 1847. Sen perustajana pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n  Paavo Tikkasta. Lehden tavoitteena oli suomalaisuuden asian ajaminen ja kansan sivist\xc3\xa4minen. Suometar kuitenkin lakkautettiin vuonna 1866. Uuden Suomen suora edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli vuodesta 1869 ilmestynyt fennomaaniaatteen \xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattaja Uusi Suometar, joka lakkautettiin vuonna 1918. Lehden toimittajana toimi 36 vuoden ajan Viktor L\xc3\xb6fgren._NEWLINE_Vuonna 1919 perustettiin itse Uusi Suomi, joka oli kokoomuksen p\xc3\xa4\xc3\xa4-\xc3\xa4\xc3\xa4nenkannattaja vuoteen 1976 asti. Vuoden 1976 j\xc3\xa4lkeen Uusi Suomi julistautui riippumattomaksi porvarilliseksi lehdeksi. 1970-luvulla lehti ajautui kuitenkin taloudellisiin ongelmiin. Vuonna 1977, jolloin Uuden Suomen eloon j\xc3\xa4\xc3\xa4minen oli veitsen ter\xc3\xa4ll\xc3\xa4, Elinkeinoel\xc3\xa4m\xc3\xa4n valtuuskunnan (EVA) toimitusjohtaja Max Jakobson ja puheenjohtaja Mika Tiivola sek\xc3\xa4 Uusi Suomi Oy:n hallituksen puheenjohtaja Jaakko Lassila aloittivat lehden elvytt\xc3\xa4miseksi taloudellisen tukikampanjan, jolla se saatiinkin sill\xc3\xa4 kerralla jaloilleen. EVA piti Uutta Suomea t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n\xc3\xa4 markkinatalouden puolustajana aikana, jolloin l\xc3\xa4nsimaisia arvoja kohtaan suuntautui voimakas yhteiskunnallinen kritiikki. Vuonna 1980 Uusi Suomi joutui taistolaisten lehden Tiedonantajan julkaisemalle "mustalle listalle" yhten\xc3\xa4 "Neuvostoliitolle vihamielisen\xc3\xa4" lehten\xc3\xa4._NEWLINE_Max Jakobsonin mukaan Uuden Suomen pelastusoperaatio j\xc3\xa4i kuitenkin er\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 t\xc3\xa4rke\xc3\xa4ss\xc3\xa4 suhteessa puolitiehen; lehden toimittajakuntaa ei vahvistettu. Niinp\xc3\xa4 Uusi Suomi alkoi j\xc3\xa4lleen olla ahdingossa 1980-luvun lopussa, ja 1990-luvun alun lamassa lehdelle ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 mist\xc3\xa4\xc3\xa4n l\xc3\xb6ytynyt pelastajaa. Suurin osa Uutta Suomea aiemmin tukeneista yrityksist\xc3\xa4 oli itsekin ajautunut pahoihin talousvaikeuksiin. Lehden kuoleman taustalla oli Jakobsonin mukaan my\xc3\xb6s se, ett\xc3\xa4 1970-luvulla vaikuttaneet ideologiset motiivit olivat sosialistisen yhteiskuntaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n luhistuttua menett\xc3\xa4neet merkityksens\xc3\xa4; markkinatalous oli voittanut, Uusi Suomi oli tehnyt teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 ja sai menn\xc3\xa4. Uutta Suomea ei pelastanut edes Helsingin Sanomat; p\xc3\xa4in vastoin Sanoma Oy:n voimahahmo Aatos Erkko sanoi viel\xc3\xa4 lokakuussa 1991 Keskisuomalaiselle antamassaan  haastattelussa Uuden Suomen edelt\xc3\xa4jineen olleen aina HS:n aatteellinen vastustaja ja pysyv\xc3\xa4n sellaisena loppuun saakka. _NEWLINE_Sanomalehten\xc3\xa4 Uusi Suomi ilmestyi viimeisen kerran 1. lokakuuta 1991. Syyskuun lopulla 1991 Uusi Suomi Oy:n hallitus p\xc3\xa4\xc3\xa4tti muuttaa lehden viikkolehdeksi, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 auttanut. Tappiollisen lehden viimeinen numero ilmestyi 29. marraskuuta 1991._NEWLINE_Rautatiekirjakaupan irtonumeromyynniss\xc3\xa4 Uusi Suomi oli vuonna 1933 sijalla 6, vuonna 1943 sijalla 3, vuonna 1953 sijalla 7, vuonna 1963 sijalla 11, vuonna 1973 sijalla 43 ja vuonna 1983 sijalla 23._NEWLINE_Uuden Suomen henkisen\xc3\xa4 jatkajana ilmestyy edelleen Iltalehti, joka aloitti ilmestymisens\xc3\xa4 vuonna 1980 Uuden Suomen iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4painoksena. Vuonna 2007 kustantaja Niklas Herlin osti oikeudet Uuden Suomen nimen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ja perusti syksyll\xc3\xa4 2007 samannimisen vain internetiss\xc3\xa4 ilmestyv\xc3\xa4n verkkolehden.'