b'\n_START_ARTICLE_\nPlasmapallo\n_START_PARAGRAPH_\nPlasmapallo (yleens\xc3\xa4 koriste-esine) on lasinen, ontto pallo, jonka sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on s\xc3\xa4hk\xc3\xb6\xc3\xa4 johtavaa kaasua. Pallon keskell\xc3\xa4 on suurj\xc3\xa4nnitemuuntajan toisiok\xc3\xa4\xc3\xa4miin yhdistetty elektrodi, josta l\xc3\xa4htee s\xc3\xa4hk\xc3\xb6purkauksia eli teslavirtoja ("valokaaria") lasikupuun. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 valokaaret ovat ionisoitunutta kaasua eli plasmaa. Kun plasmapalloon koskettaa, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6purkaukset keskittyv\xc3\xa4t kosketettuun kohtaan._NEWLINE_Plasmapallon keksi Nikola Tesla kokeillessaan suuritaajuisen suurj\xc3\xa4nnitteen k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 tyhji\xc3\xb6idyll\xc3\xa4 lasiputkella._NEWLINE_Plasmapallon sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oleva kaasu on yleens\xc3\xa4 matalapaineinen, tyypillisesti esimerkiksi 1/10 tai 1/20 ilmanpaineesta. T\xc3\xa4ytekaasuna (vaikuttaa "valokaarien" v\xc3\xa4riin) k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n muun muassa heliumia, neonia, hiilidioksidia, typpe\xc3\xa4, happea, argonia, kryptonia tai ksenonia, joskus my\xc3\xb6s n\xc3\xa4iden seoksia.'