b'\n_START_ARTICLE_\nValtionajot\n_START_PARAGRAPH_\nValtionajot olivat Suomessa vuosina 1865\xe2\x80\x931939 l\xc3\xa4\xc3\xa4nien hallintokaupugeissa j\xc3\xa4rjestettyj\xc3\xa4 valtion tukemia ravikilpailuja. Ne olivat maan ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 virallisia urheilukilpailuja, joista suomalaisen kilpaurheilun katsotaan saaneen alkunsa. Valtionajojen perimm\xc3\xa4inen tarkoitus oli kuitenkin kilpa-ajojen sijasta jalostuksen kehitt\xc3\xa4minen, koska hevosia tarvittiin sek\xc3\xa4 kuljetusteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 maataloudessa. Valtion tukemien kilpailujen uskottiin seulovan esiin parhaimmat yksil\xc3\xb6t, joita sitten voitaisiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 siitokseen. Niihin saivat aluksi osallistua kaikki Suomessa syntyneet hevoset, mutta vuodesta 1907 l\xc3\xa4htien valtionajot rajattiin vain kantakirjatuille puhdasrotuisille suomenhevosille.\n_START_SECTION_\nKilpailujen synty ja tarkoitus\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen ensimm\xc3\xa4iset ravikilpailut oli j\xc3\xa4rjestetty 1817 Turussa ja varsinainen kilpailutoiminta k\xc3\xa4ynnistyi Kuopiosta vuonna 1850. Tammikuussa 1865 senaatti p\xc3\xa4\xc3\xa4tti maksaa H\xc3\xa4meenlinnassa j\xc3\xa4rjestettyjen ravikilpailuiden palkinnot vuosina 1865\xe2\x80\x931867 ja n\xc3\xa4in valtionajot saivat alkunsa. Senaatti tuki ravikilpailuja jalostuksellisista syist\xc3\xa4, Suomi oli pitkien v\xc3\xa4limatkojen ja huonojen kulkuyhteyksien maa, jossa tarvittiin nopeampia ja vahvempia hevosia. Valtionajoissa etsittiin parhaita mahdollisia oriita ja tammoja periytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n ominaisuuksiaan j\xc3\xa4lkipolville. Jalostustoiminnan valtio oli aloittanut jo vuonna 1835, jolloin luotiin maanlaajuinen ruununorij\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4._NEWLINE_Vuonna 1884 valtionajojen rinnalle perustettiin raviurheilun ensimm\xc3\xa4inen suurkilpailu Suuri orikilpailu. Vuosisadan vaihteeseen tultaessa suomalaisia hevosia olikin saatu jalostettua merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti vahvemmiksi, nopeammiksi ja kookkaammiksi. Suomenhevosia oli my\xc3\xb6s siitetty l\xc3\xa4mminveristen kanssa nopeampien j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isten saamiseksi, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 loppui vuonna 1907, kun rotupuhtaiden suomenhevosten kantakirja perustettiin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen valtionajoihin saivat osallistua vain kantakirjatut oriit ja tammat, kun aikaisemmin oli riitt\xc3\xa4nyt, ett\xc3\xa4 hevonen oli syntynyt Suomessa. Kantakirjauksen vuoksi esimerkiksi vuosien 1902\xe2\x80\x931906 nopeimmat oriit Ormonde ja Eol suljettiin jatkossa valtionajojen ulkopuolelle.\n_START_SECTION_\nKilpailujen muoto ja niiden merkitys\n_START_PARAGRAPH_\nValtionajojen verkosto kattoi nopeasti koko Suomen, kun kilpailuja alettiin s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kaikkien l\xc3\xa4\xc3\xa4nien hallintokaupungeissa. Aluksi niit\xc3\xa4 pidettiin vain talvisin vesist\xc3\xb6jen j\xc3\xa4\xc3\xa4lle tehdyill\xc3\xa4 hevosenkeng\xc3\xa4n muotoisilla radoilla, joiden pituus oli yksi virsta eli 1 069 metri\xc3\xa4. Kilpailut suoritettiin 1870-luvun puoliv\xc3\xa4liin saakka kahden virstan matkalla, jonka j\xc3\xa4lkeen otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n nykyisen raviradan mallinen soikea virstan pituinen rata. Samalla kilpailumatkaksi muutettiin kolme virstaa. Nykyp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ravikilpailuista valtionajot erosivat olennaisesti siin\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 hevoset eiv\xc3\xa4t juosseet ryhmiss\xc3\xa4 toisiaan vastaan, vaan olivat radalla yksi tai kaksi hevosta kerrallaan ja paremmuus m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ytyi palkintotuomariston suorittamalla ajanotolla. _NEWLINE_Vuonna 1884 valmistunut Oulunkyl\xc3\xa4n ravirata oli Suomen ensimm\xc3\xa4inen varsinainen ravirata, jonka j\xc3\xa4lkeen valtionajoja alettiin j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s talvikauden ulkopuolella. Seuraavaksi valmistui Kelkkalan ravirata Viipuriin 1887 ja 1900-luvun alkuvuosina uusia maaratoja oli jo l\xc3\xa4hes kaikkialla Suomessa. Kilpailuissa maksettiin rahapalkinnot, mutta samaa hevosta ei kuitenkaan vuoden aikana palkittu valtionajoissa kuin korkeintaan kaksi kertaa. Niiden ohella yksityiset raviseurat ja hevoskasvatusyhdistykset j\xc3\xa4rjestiv\xc3\xa4t koko ajan my\xc3\xb6s omia kilpailujaan. _NEWLINE_Valtionajojen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 Suomeen syntyi kilpaurheilu, maan ensimm\xc3\xa4iset valmennusohjeet ja urheilul\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 enn\xc3\xa4tystilastot ja kansainv\xc3\xa4liset kilpailukontaktit ovat kaikki raviurheilun perua, josta ne my\xc3\xb6hemmin siirtyiv\xc3\xa4t ihmisurheilun puolelle. My\xc3\xb6s lehdist\xc3\xb6n urheilukirjoitukset sek\xc3\xa4 er\xc3\xa4\xc3\xa4t nykyisinkin tunnetut urheilutermit saivat alkunsa valtionajojen ja muiden hevoskilpailujen my\xc3\xb6t\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nValtionajojen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyminen\n_START_PARAGRAPH_\n1900-luvulle tultaessa valtionajojen merkitys v\xc3\xa4heni samalla kun autot sek\xc3\xa4 rautatiet yleistyiv\xc3\xa4t ja hevonen alkoi menett\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n asemaansa kuljetusteht\xc3\xa4viss\xc3\xa4. Niit\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytettiin jatkossa enenev\xc3\xa4ss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n maataloust\xc3\xb6iss\xc3\xa4, jonka vuoksi my\xc3\xb6s valtion tukema jalostus keskittyi vankkarakenteisten ty\xc3\xb6hevosten kasvattamiseen. Nopeiden ravihevosten jalostus j\xc3\xa4i n\xc3\xa4in ollen yksityisten raviharrastajien teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi ja vuonna 1919 perustettiinkin Suomen Ravirengas raviurheilun keskusj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ksi ja kilpailutoiminnan j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi. Valtionajoja pidettiin viel\xc3\xa4 1930-luvun loppuun saakka, mutta 1920-luvulta l\xc3\xa4htien niiden palkinnot olivat pienentyneet huomattavasti, mik\xc3\xa4 v\xc3\xa4hensi kilpailujen merkityst\xc3\xa4 ja suosiota.'