b'\n_START_ARTICLE_\nPerihelikiertym\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nPerihelikiertym\xc3\xa4 eli periheliliike on ilmi\xc3\xb6, joka tarkoittaa, ett\xc3\xa4 planeetan tai muun taivaankappaleen periheli eli sen radan Aurinkoa l\xc3\xa4himp\xc3\xa4n\xc3\xa4 oleva kohta ei pysy aina samalla puolella Aurinkoa.\n_START_SECTION_\nMaan perihelikiertym\xc3\xa4 ja sen vaikutus ilmastoon\n_START_PARAGRAPH_\nMy\xc3\xb6s Maan radan periheli kiertyy siten, ett\xc3\xa4 Maan perihelin argumentti kasvaa noin 0,27 astetta vuosisadassa. Kest\xc3\xa4\xc3\xa4 134\xc2\xa0000 vuotta, ennen kuin Maan radan periheli on j\xc3\xa4lkeen samalla puolella Aurinkoa kiinto\xc2\xadt\xc3\xa4htien suhteen._NEWLINE_Samaan aikaan Maan py\xc3\xb6rimis\xc2\xadakseli kiertyy eli suorittaa prekessio\xc2\xadliikett\xc3\xa4, ja kest\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 25\xc2\xa0771 vuotta, ennen kuin se on j\xc3\xa4lleen samassa asennossa t\xc3\xa4htien suhteen. Samassa ajassa ne kohdat Maan radasta, jossa Maa on tiettyin\xc3\xa4 aikoina vuodessa esimerkiksi kev\xc3\xa4t- ja syys\xc2\xadp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc2\xadtasauksena, tekev\xc3\xa4t t\xc3\xa4yden kierroksen Auringon ymp\xc3\xa4ri. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaksi ilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4, periheli\xc2\xadkiertym\xc3\xa4 ja prekessio, saavat yhdess\xc3\xa4 aikaan, ett\xc3\xa4 noin 21\xc2\xa0000 vuoden v\xc3\xa4lein Maa on periheliss\xc3\xa4 samaan aikaan vuodessa.   Nykyisin Maa on periheliss\xc3\xa4 vuosittain 4. tammikuuta, mutta 5000 vuotta sitten t\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapahtui syys\xc2\xadp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc2\xadtasauksen, 5000 vuoden kuluttua kev\xc3\xa4t\xc2\xadp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc2\xadtasauksen aikoihin._NEWLINE_N\xc3\xa4iden ilmi\xc3\xb6iden vuoksi eri vuoden\xc2\xadaikojen pituus vaihtelee, ja niiden arvellaan osaltaan vaikuttaneen ilmaston vaihteluihin ja esimerkiksi j\xc3\xa4\xc3\xa4kausien syntyyn. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 21\xc2\xa0000 vuoden jakso onkin yksi ilmastonmuutosten selitykseksi esitetyist\xc3\xa4 Milankovi\xc4\x87in jaksoista._NEWLINE_Oheinen kaavio esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ilmi\xc3\xb6n vaikutusta vuoden\xc2\xadaikojen pituuksiin pohjoisella pallon\xc2\xadpuoliskolla. Keplerin toisen lain mukaan vuoden\xc2\xadaikojen pituudet ovat verrannollisia niit\xc3\xa4 vastaavien, radan sis\xc3\xa4puolelle j\xc3\xa4\xc3\xa4vien alueiden pinta-aloihin. Kun radan eksentrisyys on suurimmillaan, ne p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc2\xadtasausten ja -seisausten mukaan m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyt vuoden\xc2\xadajat, jolloin Maa kulloinkin on kauimpana Auringosta, ovat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti muita vuoden\xc2\xadaikoja pidempi\xc3\xa4.'