b'\n_START_ARTICLE_\nApatheia\n_START_SECTION_\nStoalaisuudessa\n_START_PARAGRAPH_\nSiin\xc3\xa4 miss\xc3\xa4 Aristoteles oli katsonut, ett\xc3\xa4 hyveelle on olleellista kultainen keskitie liiallisten ja liian v\xc3\xa4h\xc3\xa4isten tunteiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 (metriopatheia), stoalaiset sen sijaan pyrkiv\xc3\xa4t vapautumaan kaikista intohimoista eli passioista (apatheia, kirjaimellisesti \xe2\x80\x9dei-passioita\xe2\x80\x9d)._NEWLINE_Nykyajan psykologian termi \xe2\x80\x9dapatia\xe2\x80\x9d on per\xc3\xa4isin apatheiasta. Stoalaiset on usein ymm\xc3\xa4rretty v\xc3\xa4\xc3\xa4rin, koska \xe2\x80\x9dapatia\xe2\x80\x9d merkitsee nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n muuta kuin antiikin aikana. Antiikin aikana sanaan \xe2\x80\x9dtunne\xe2\x80\x9d tai \xe2\x80\x9dpassio\xe2\x80\x9d sis\xc3\xa4llytettiin suuri joukko inhimillisi\xc3\xa4 tuntemuksia ja intohimoja, joista monet olivat kielteisi\xc3\xa4, kuten viha, pelko, kipu, nautinto, tuska, halu, jne. \xe2\x80\x94 n\xc3\xa4in \xe2\x80\x9dpassio\xe2\x80\x9d tarkoitti paitsi \xe2\x80\x9dintohimoa\xe2\x80\x9d my\xc3\xb6s \xe2\x80\x9dk\xc3\xa4rsimyst\xc3\xa4\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Stoalaisten tavoitteena oli tosiasiassa siis vapautua k\xc3\xa4rsimyksest\xc3\xa4 apatheian kautta, eli olemalla objektiivinen, omaamalla \xe2\x80\x9dselkeit\xc3\xa4 arvostelmia\xe2\x80\x9d todellisuudesta ja s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 mielentyyneys el\xc3\xa4m\xc3\xa4n hyvien ja huonojen hetkien aikana. Tarkoituksena ei ollut tunteiden t\xc3\xa4ydellinen kuolettaminen, vaan niist\xc3\xa4 aiheutuvien ongelmien v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4minen niin, ett\xc3\xa4 turhista arvoarvostelmista luovutaan._NEWLINE_Stoalaisille apatheia oli paras rationaalisista tavoista reagoida ulkoisiin tapahtumiin, koska emme voi vaikuttaa asioihin, jotka ovat toisten ihmisten tahdon tai luonnon aiheuttamia \xe2\x80\x94 voimme vaikuttaa vain omaan tahtoomme (prohairesis). Apatheiassa oli kyse ulkoisten tapahtumien \xe2\x80\x94 eli meid\xc3\xa4n valtamme ulkopuolella olevien asioiden \xe2\x80\x94 aikaansaamien tunnevasteiden poiskitkemisest\xc3\xa4._NEWLINE_\xc2\xbbAloita siis pikkuasioista. \xc3\x96ljysi on valunut maahan, viinisi varastettu; sano itsellesi: \xe2\x80\x9dT\xc3\xa4m\xc3\xa4 on sis\xc3\xa4isen tyyneyden (apatheia) ja mielenrauhan (ataraksia) hinta.\xe2\x80\x9d Mit\xc3\xa4\xc3\xa4n ei saa ilmaiseksi.\xc2\xbb_NEWLINE_(Epiktetos: K\xc3\xa4sikirja XII.2.)_NEWLINE_Stoalaisuudessa \xe2\x80\x9dapatialla\xe2\x80\x9d ei n\xc3\xa4in ollen tarkoitettu \xe2\x80\x9dtyls\xc3\xa4mielist\xc3\xa4 v\xc3\xa4linpit\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xb6myytt\xc3\xa4\xe2\x80\x9d, kuten nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n, vaan ennemmin objektiivisuutta ja \xe2\x80\x9dselke\xc3\xa4\xc3\xa4 arvostelmaa\xe2\x80\x9d todellisuudesta, sek\xc3\xa4 n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 seuraavaa j\xc3\xa4rkkym\xc3\xa4t\xc3\xb6nt\xc3\xa4 mielenrauhaa. Apatheia ei tarkoittanut kaikkien tuntemusten menett\xc3\xa4mist\xc3\xa4 tai t\xc3\xa4ydellist\xc3\xa4 irrottautumista maailmasta. Stoalainen joka tekee oikeita (hyveellisi\xc3\xa4) arvostelmia ja tekoja osana maailmanj\xc3\xa4rjestyst\xc3\xa4 kokee tyydytyst\xc3\xa4 (eudaimonia) ja hyvi\xc3\xa4 tunteita (eupatheia).\n_START_SECTION_\nMuissa filosofioissa\n_START_PARAGRAPH_\nPyrrhonistiset skeptikot pyrkiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s kitkem\xc3\xa4\xc3\xa4n tuntemukset silloin, kun niiden aiheuttama h\xc3\xa4iri\xc3\xb6 riippuu uskomuksista, mutta sallivat vain tuntemuksen s\xc3\xa4\xc3\xa4telyn silloin kun ne ovat seurausta aistimuksista, kuten kivusta._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin termin omaksui Plotinos h\xc3\xa4nen kehitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n uusplatonismia. Plotinokselle apatheia tarkoitti sielun vapautta tunteista silloin, kun se saavuttaa puhdistuneen tilan. Termi siirtyi my\xc3\xb6s varhaiskristilliseen opetukseen, jolloin apatheia merkitsi vapautta kurittomista vieteist\xc3\xa4 tai tarpeista.'