b'\n_START_ARTICLE_\n5. divisioona (talvisota)\n_START_PARAGRAPH_\n5. divisioona oli Suomen armeijan yksikk\xc3\xb6 talvisodassa. Se perustettiin Turunmaan sotilasl\xc3\xa4\xc3\xa4niss\xc3\xa4 jo ennen YH:n julistamista 10. lokakuuta 1939 alkaen. 5. divisioona liitettiin II armeijakuntaan, joka taisteli Karjalankannaksella.\n_START_SECTION_\nVarustaminen\n_START_PARAGRAPH_\n5. divisioona pyrittiin varustamaan m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4vahvuuksien mukaiseksi, mutta Puolustusvoimien kalustopulasta johtuen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4vahvuuksia ei saatu t\xc3\xa4ytetty\xc3\xa4 etenk\xc3\xa4\xc3\xa4n kaluston osalta.\n_START_SECTION_\nKeskitt\xc3\xa4minen\n_START_PARAGRAPH_\n5. divisioona sai teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen "miehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Kannaksen lukon" YH:n julistamisen tapahduttua 14. lokakuuta 1939._NEWLINE_Divisioona keskitettiin 35 junalla 14.\xe2\x80\x9317.10. tulevalle toiminta-alueelleen (K\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4-Leip\xc3\xa4suo), toisin sanoen tulevan sodan ratkaisutaisteluiden alueelle Summan kyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4heisyyteen.\n_START_SECTION_\nPuna-armeijan tavoitteet ja joukot Karjalan kannaksella talvisodassa\n_START_PARAGRAPH_\nPuna-armeijan Karjalankannaksella toimineiden joukkojen tavoitteena oli talvisodan aikana ly\xc3\xb6d\xc3\xa4 Suomen puolustusvoimat taistelualueellaan. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen painopisteeksi oli m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty Viipurin ja Leningradin v\xc3\xa4lisen rautatien suunta._NEWLINE_Talvisodan alkaessa Karjalankannaksella hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si Suomen alueelle Neuvostoliiton 7. armeija, jota komensi sodan alussa 2. luokan armeijankomentaja Vsevolod Fjodorovit\xc5\xa1 Jakovlev, joka joutui kuitenkin v\xc3\xa4istym\xc3\xa4\xc3\xa4n jo 9. joulukuuta, jolloin armeijan komentajuuden sai 2. luokanarmeijan komentaja Kirill Afanasjevit\xc5\xa1 Meretskov. 7. armeijaan kuului sodan alkaessa yhteens\xc3\xa4 yhdeks\xc3\xa4n divisioonaa ja panssariarmeijakunta. Alueelle oli siis ilmeisesti keskitetty l\xc3\xa4hes 200 000 miest\xc3\xa4, n. 1500 panssaroitua ajoneuvoa sek\xc3\xa4 n. 900 tykki\xc3\xa4 ja kranaatinheitint\xc3\xa4._NEWLINE_Joulukuun 1939 aikana Neuvostoliiton p\xc3\xa4\xc3\xa4sotaneuvosto totesi Puna-armeijan k\xc3\xa4rsineen merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 tappiota ja ep\xc3\xa4onnistuneen Suomen valtaamisessa lyhyess\xc3\xa4 ajassa (kuten ennakkoon oli arveltu). P\xc3\xa4\xc3\xa4sotaneuvosto arvioi tehdyilt\xc3\xa4 suunnitelmilta puuttuneen todellisuuspohjan ja totesi suomalaisten puolustuskyky\xc3\xa4 aliarvioidun merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti. T\xc3\xa4st\xc3\xa4 syyst\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4sotaneuvosto p\xc3\xa4\xc3\xa4tti perustaa Suomea vastaan uuden, Luoteisen Rintaman, jolle annettiin k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 uusia joukkoja. Helmikuussa 1940 Kannaksella hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si lis\xc3\xa4keskitysten j\xc3\xa4lkeen n. 600 000 miest\xc3\xa4, 1 200\xe2\x80\x931 400 panssaroitua ajoneuvoa, joita tuki l\xc3\xa4hes 4 000 tykki\xc3\xa4 ja kranaatinheitint\xc3\xa4. Kaikkiaan alueella laskettiin toimivan noin 25 divisioonaa._NEWLINE_Puna-armeijan joukkojen johtoa vaihdettiin Luoteisen rintaman perustamisen yhteydess\xc3\xa4. Rintaman komentajaksi nimitettiin 1. luokan armeijakomentaja Semjon Timo\xc5\xa1enko. Samassa yhteydess\xc3\xa4 Karjalankannaksella toimivat neuvostojoukot jaettiin kahteen armeijaan joukkojen suuren m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n vuoksi. 7. armeija jatkoi l\xc3\xa4nsi-Kannaksen alueella uuden komentajansa (2. luokan armeijakomentaja) Kirill Meretskovin johtamana ja it\xc3\xa4-Kannaksen alueelle perustettiin uusi 7. armeijan Oikea Ryhm\xc3\xa4, jonka komentajaksi tuli suomalaissyntyinen armeijakunnankomentaja Vladimir D. Grendahl (aik. Wladimir Gr\xc3\xb6ndahl). Uuteen Ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n kuuluivat 49. ja 150. jalkav\xc3\xa4kidivisioona. My\xc3\xb6hemmin 26. joulukuuta 1939 Ryhm\xc3\xa4st\xc3\xa4 muodostettiin Stavkan (P\xc3\xa4\xc3\xa4sotaneuvosto) antamalla k\xc3\xa4skyll\xc3\xa4 numero 0691 uusi Neuvostoliiton 13. armeija, jonka komennossa oli nyt 2. luokan armeijakomentajan arvoon ylennetty Grendahl. 13. armeija k\xc3\xa4sitti 4., 49., 150. ja 142. jalkav\xc3\xa4kidivisioonan, 116. haupitsirykmentin, 311. kanuunarykmentin, 39. erillisen panssariprikaatin ja 204. panssaripataljoonan.\n_START_SECTION_\nDivisioonan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 ja ryhmitys sodan alkaessa\n_START_PARAGRAPH_\n5. divisioonan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli sodan alkaessa pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 neuvostojoukkojen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys p\xc3\xa4\xc3\xa4asemassa (jota my\xc3\xb6hemmin ryhdyttiin kutsumaan nimell\xc3\xa4 Mannerheim-linja) noin 20 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4ll\xc3\xa4 alueella Summajoen ja Muolaanj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Divisioonan tuli t\xc3\xa4m\xc3\xa4n lis\xc3\xa4ksi valmistautua tukemaan p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman ja valtakunnan rajan v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella viivytt\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4 Uudenkirkon ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Divisioonan kaista oli jaettu kolmeen lohkoon. Painopistesuunnaksi oli m\xc3\xa4\xc3\xa4ritetty Viipurin-Leningradin v\xc3\xa4lisen tien molemmille puolille ulottuva Summan lohko, jonka puolustamisesta vastasi Jalkav\xc3\xa4kirykmentti 15 (josta yksi pataljoona tosin oli ryhmitettyn\xc3\xa4 noin 5 kilometri\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman etupuolelle). Mainitusta lohkosta koilliseen sijaitsi Lampeistenojan lohko, jossa puolustusvastuussa oli Jalkav\xc3\xa4kirykmentti 13 (josta rykmentin kolmas pataljoona oli alueella toisen pataljoonan ollessa divisioonan reservin\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman takana ja kolmannen pataljoonan ollessa ryhmittyneen\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman etupuolelle Kaukj\xc3\xa4rven it\xc3\xa4puolella). My\xc3\xb6s rykmentin esikunta oli sijoittuneena p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman it\xc3\xa4puolelle. Kattilaojan lohkolla, joka sijaitsi edellisest\xc3\xa4 lohkosta edelleen koilliseen p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyen jo aiemmin mainittuun Muolaanj\xc3\xa4rveen, puolustuksesta vastasi divisioonaan kuulunut Jalkav\xc3\xa4kirykmentti 14. Kevyt osasto 5 oli ryhmittyneen\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman etupuolelle Perkj\xc3\xa4rven alueella. Divisioonan oman orgaanisen tykist\xc3\xb6n (KTR 5:n) lis\xc3\xa4ksi alueelle oli keskitetty p\xc3\xa4\xc3\xa4majan tykist\xc3\xb6yksik\xc3\xb6ist\xc3\xa4 Raskaat Patteristot 1\xe2\x80\x933.\n_START_SECTION_\nJoulukuun 1939 taistelut\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan syttyess\xc3\xa4 aamulla 30. marraskuuta 1939 divisioona oli ryhmittyneen\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4puolustusasemaan lukuun ottamatta divisioonan kevytt\xc3\xa4 osastoa, joka oli p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman etupuolella Perkj\xc3\xa4rven alueella._NEWLINE_Sodan ensimm\xc3\xa4isin\xc3\xa4 p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 5. divisioonan joukot eiv\xc3\xa4t osallistuneet taistelutoimintaan vaan suomalaisten ns. suojajoukot k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t taisteluita valtakunnan rajan ja p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 alueella. Ensimm\xc3\xa4isen suoraan taistelutoimintaan liittyv\xc3\xa4n k\xc3\xa4skyn divisioonan joukot saivat 3. joulukuuta, jolloin KevOs 5 ja I/JR 13 (Jalkav\xc3\xa4kirykmentti 13:n ensimm\xc3\xa4inen pataljoona) sai teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n miehitt\xc3\xa4\xc3\xa4 ns. sulkulinjan Suulaj\xc3\xa4rven ja Muolaanj\xc3\xa4rven v\xc3\xa4liselle kannakselle rintamasuunta it\xc3\xa4\xc3\xa4n. K\xc3\xa4skyn taustalla oli se, ett\xc3\xa4 divisioonan edess\xc3\xa4 ollut viivytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 Uudenkirkon ryhm\xc3\xa4 oli viel\xc3\xa4 noin kymmenen kilometri\xc3\xa4 l\xc3\xa4hemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 valtakunnan rajaa kuin vasemmalla puolellaan taisteleva Muolaan ryhm\xc3\xa4. Viivytyst\xc3\xa4 johtava II armeijakunnan esikunta pelk\xc3\xa4si n\xc3\xa4in aiheellisesti ensin mainitun ryhm\xc3\xa4n joukkojen joutumista saarroksiin._NEWLINE_Muolaan ryhm\xc3\xa4n joukkojen irtauduttua seuraavan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iltana asemistaan avautui neuvostojoukoille hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yslinja my\xc3\xb6s Suulaj\xc3\xa4rven pohjoispuolitse Uudenkirkon ryhm\xc3\xa4n sivustaan ja 5. joulukuuta 5. divisioonan alueella olevat joukot joutuivatkin taisteluun puna-armeijan joukkoja vastaan. P\xc3\xa4\xc3\xa4aseman etupuolella olleet 5. divisioonan joukot oli nimetty Ryhm\xc3\xa4 Vaalaksi, johon kuulunut I/JR 13 joutui ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 taisteluun Suulaj\xc3\xa4rven pohjoispuolella. Neuvostojoukot hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t noin kello 9:n aikaan panssareilla vahvistetun komppanian voimin aivan Suulaj\xc3\xa4rven pohjoisrannalla olleen 3./I/JR 13:n joukkojen asemia vastaan. Komppania onnistui pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n asemansa kello 11:een asti, mutta sitten sen oli aloitettava vet\xc3\xa4ytyminen puna-armeijan joukkojen p\xc3\xa4\xc3\xa4sty\xc3\xa4 murtautumaan sen asemiin. Aamup\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana Suulaj\xc3\xa4rven pohjoispuolella todettiin toimivan jo kokonainen neuvostorykmentti ja puolustavan pataljoonan toinenkin komppania joutui aloittamaan vet\xc3\xa4ytymisens\xc3\xa4 ylivoimaisen vastustajan edest\xc3\xa4 kohti pohjoista. I/JR 13:n kaikki komppaniat osallistuivat p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana taisteluihin, mutta KevOs 5:n alueella toiminta oli huomattavasti v\xc3\xa4h\xc3\xa4isemp\xc3\xa4\xc3\xa4. Neuvostojoukkojen voimakas hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys sivustasta Uudenkirkon ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan johti lopulta p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6kseen p\xc3\xa4\xc3\xa4asemaan vet\xc3\xa4ytymisest\xc3\xa4 koko ryhm\xc3\xa4n alueella ja Ryhm\xc3\xa4 Vaalankin joukot per\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman l\xc3\xa4pi puoleen y\xc3\xb6h\xc3\xb6n menness\xc3\xa4. Viivytysvaiheen taistelut olivat divisioonankin osalta ohi ja p\xc3\xa4\xc3\xa4puolustusaseman pit\xc3\xa4minen oli nyt ainoa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4._NEWLINE_Taistelut p\xc3\xa4\xc3\xa4asemasta alkoivat jo seuraavana aamuna 6. joulukuuta, jolloin Taaperniemess\xc3\xa4 olleet JR 14:n etuvartioasemat joutuivat taisteluun neuvostojoukkojen kanssa. Jo puolenp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikaan suomalaisjoukkojen oli vet\xc3\xa4ydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kasvavan paineen edest\xc3\xa4 varsinaisen p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman suojiin. Muutoinkin puna-armeijan yksik\xc3\xb6t l\xc3\xa4hestyiv\xc3\xa4t melko nopeasti suomalaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4puolustuslinjaa etenkin Viipurin-Leningradin rautatien ja Muolaanj\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsirannan suunnissa. P\xc3\xa4iv\xc3\xa4n iltaan menness\xc3\xa4 neuvostojoukot olivat edenneet Kattilaojan lohkolla suomalaisasemien edustalle. Summan lohkolla puna-armeija oli vasta etenem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kohti suomalaisten p\xc3\xa4\xc3\xa4asemaa, joiden tykist\xc3\xb6 tulitti p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana useita kertoja havaitsemiaan etenem\xc3\xa4ss\xc3\xa4 olevia puna-armeijan yksik\xc3\xb6it\xc3\xa4 aiheuttaen niille jonkin verran tappioita. Lampeistenojan lohkolla ei ollut edes havaintoja neuvostojoukoista._NEWLINE_Divisioonan puolustuslohkolla seurasi nyt noin viikon mittainen tunnusteleva taisteluvaihe, jonka aikana molemmat osapuolet pyrkiv\xc3\xa4t pienill\xc3\xa4 joukoilla selvitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n toistensa vahvuuksia ja asemien sijaintia. Lis\xc3\xa4ksi tykist\xc3\xb6yksik\xc3\xb6t pyrkiv\xc3\xa4t aiheuttamaan tappioita molemmin puolin. 10. joulukuuta menness\xc3\xa4 suomalaisjoukot olivat miehitt\xc3\xa4neet uudelleen (paikallisia kahakoita k\xc3\xa4yden) etuvartioasemansa. Samanaikaisesti suomalaisjoukoissa tehtiin useita ryhmitys- ja alistussuhteiden muutoksia 1. divisioonan ottaessa rintamavastuu 5. divisioonan puolustuslohkon it\xc3\xa4osassa. Samassa yhteydess\xc3\xa4 osa 5. divisioonan joukoista alistettiin ensin mainitulle divisioonalle. My\xc3\xb6s 5. divisioona sai vahvistuksia Kannaksen armeijan esikunnan reservist\xc3\xa4._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin saatujen tiedustelutietojen perusteella k\xc3\xa4vi ilmi, ett\xc3\xa4 puna-armeija keskitti tulevaa suurhy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4\xc3\xa4n varten kaksi divisioonaa divisioonan lohkon alueelle. Neuvostojoukot aloittivat, aluksi tiedusteluluonteiset, hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 12. joulukuuta. Mainittuna p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 puna-armeijan yksik\xc3\xb6t p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Lampeistenojan lohkolla noin pataljoonan suuruisin voimin etenem\xc3\xa4\xc3\xa4n jopa p\xc3\xa4\xc3\xa4puolustuslinjan sis\xc3\xa4\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaunujensa tukemana. P\xc3\xa4\xc3\xa4puolustuslinjassa taistellut III/JR 13 kykeni kuitenkin vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksell\xc3\xa4\xc3\xa4n ly\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n kolmen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaunun tukemat neuvostojoukot pois p\xc3\xa4\xc3\xa4asemasta._NEWLINE_Muutaman seuraavan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana neuvostojoukot hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t komppanian-pataljoonan voimin divisioonan asemia vastaan. Puna-armeijan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset kohdistuivat koko divisioonan alueeseen. Divisioonan sotap\xc3\xa4iv\xc3\xa4kirjan mukaan neuvostojoukot hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t aina uutta lohkoa vastaan ja kun hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys tuli torjutuksi aloitti vastustaja hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4 taas uudella lohkolla. Kiivaimmat taistelut k\xc3\xa4ytiin Munasuon lohkolla, jossa neuvostojoukot yrittiv\xc3\xa4t sitkeimmin p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 suomalaisasemiin. Kyseisell\xc3\xa4 lohkolla maasto oli hyvinkin avointa ja lis\xc3\xa4ksi puolustajaa haittasi notkelma, joka muodosti noin 300 metrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n taisteluhaudasta ns. kuolleen kulman, jonne k\xc3\xa4siaseilla ei voinut tulittaa._NEWLINE_15. joulukuuta JR 15 suoritti illalla vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen, joka p\xc3\xa4\xc3\xa4si etenem\xc3\xa4\xc3\xa4n pari kilometri\xc3\xa4, mutta neuvostojoukkojen kiivaan vastarinnan vuoksi parin komppanian suuruisen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4n joukon piti vet\xc3\xa4yty\xc3\xa4 takaisin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6asemiinsa._NEWLINE_16. joulukuuta puna-armeijan tykist\xc3\xb6 aloitti aiempaa voimakkaamman tulivalmistelun, joka kohdistui koko divisioonan puolustusalueelle jatkuen aina seuraavaan aamuy\xc3\xb6h\xc3\xb6n. Tulivalmistelu alkoi uudelleen heti seuraavana aamuna (17. joulukuuta) ja neuvostojoukkojen todettiin aloittavan etenemisens\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaunujensa tukemana Munasuon ja Summan alueilla. Summankyl\xc3\xa4n lohkolla hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset onnistuttiin torjumaan. Summaj\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsipuolella kiivaimmat taistelut k\xc3\xa4ytiin mainitun j\xc3\xa4rven ranta-alueella taistelevan II/JR 15:n alueella. Munasuon lohkolla p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t neuvostopanssarit (noin 20 kpl) tunkeutumaan suomalaisasemiin, mutta puna-armeijan jalkav\xc3\xa4ki seurasi niit\xc3\xa4 ainoastaan hyvin hitaasti. Suomalaisille j\xc3\xa4i aikaa valmistautua vastatoimiinsa ja paikallisten reservien voimin tehty vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys karkotti alueelle edenneet neuvostojoukot. Tilanteen huolestuttavuudesta kertoo se, ett\xc3\xa4 divisioonan esikunta l\xc3\xa4hetti merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 vahvistuksia alueelle, joita ei siis kuitenkaan tarvinnut k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen. Pelk\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4n Munasuon lohkolla laskettiin tuhotun 23 tai 24 neuvostopanssaria._NEWLINE_18. joulukuuta neuvostojoukot uusivat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysyrityksens\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Munasuon ett\xc3\xa4 Summankyl\xc3\xa4n lohkoilla. Summankyl\xc3\xa4n lohkolla puna-armeijan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysyritys kuivui kuitenkin kokoon suomalaistykist\xc3\xb6n voimakkaan tykist\xc3\xb6keskityksen vuoksi. Tykist\xc3\xb6keskityksess\xc3\xa4 tuhoutuu jopa toistakymment\xc3\xa4 hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen ryhmittym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ollutta neuvostopanssaria. Suomalaisjoukot saivat keskitty\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4osan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ajasta lepoon ja neuvostotykist\xc3\xb6n tulessa vaurioituneiden asemiensa korjaamiseen. Puna-armeija suoritti p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana lopulta vain heikohkoja hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4, tosin puna-armeijan panssareita tunkeutui suomalaisasemiin t\xc3\xa4m\xc3\xa4nkin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana. Osa asemiin tunkeutuneista hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaunuista saatiin tuhottua loppujen vet\xc3\xa4ytyess\xc3\xa4 pois. _NEWLINE_Puna-armeijan alueelle keskitt\xc3\xa4mien 123. ja 138. divisioonan varsinainen (suomalaisasemien murtamiseen t\xc3\xa4ht\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4) hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys alkoi 19. joulukuuta. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen tukena oli suomalaisarvioiden mukaan yhteens\xc3\xa4 noin 100 panssarivaunua, joista 60:n laskettiin toimineen Munasuon ja 40:n Summankyl\xc3\xa4n lohkolla. Neuvostojoukkojen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 suosi nyt kirkastunut s\xc3\xa4\xc3\xa4, joka mahdollisti mm. t\xc3\xa4hystyspallojen ja ilmavoimien tehokkaan k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4misen. Summankyl\xc3\xa4n lohkolla neuvostopanssarit p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t puolen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikaan suomalaisasemiin ja ne jatkoivat etenemist\xc3\xa4\xc3\xa4n liki kahden kilometrin syvyyteen suomalaisalueelle, jossa ne pys\xc3\xa4htyiv\xc3\xa4t miinoitteeseen. Puna-armeijan jalkav\xc3\xa4ki kyettiin kuitenkin pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4puolustuslinjan eteen ja syvyyteen edenneist\xc3\xa4 panssareista suomalaisjoukot pystyiv\xc3\xa4t tuhoamaan illan h\xc3\xa4m\xc3\xa4rrytty\xc3\xa4 noin puolet ennen kuin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaunut vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t takaisin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6asemiinsa. Munasuon lohkolla ankarimmat taistelut keskittyiv\xc3\xa4t L\xc3\xa4hteen tien varteen. Neuvostojoukkojen onnistui tunkeutua suomalaisasemiin ns. Poppiuksen linnakkeen l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4. Neuvostopanssarit eteniv\xc3\xa4t suomalaisasemien l\xc3\xa4pi aina tukilinjalle asti, mutta passiivisesti toiminut puna-armeijan jalkav\xc3\xa4ki j\xc3\xa4i asemiin ensimm\xc3\xa4isiin haltuunsa joutuneisiin asemiin aikomattakaan jatkaa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4\xc3\xa4n syvyyteen. Suomalaisten onnistui paikallisin reservein ty\xc3\xb6nt\xc3\xa4\xc3\xa4 neuvostojoukot asemistaan iltaan menness\xc3\xa4. Alueelle ryhdyttiin siirt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n lis\xc3\xa4\xc3\xa4 suomalaisjoukkoja ja jopa p\xc3\xa4\xc3\xa4majan reservin\xc3\xa4 ollut 6. Divisioona sai h\xc3\xa4lytyksen. Lis\xc3\xa4joukkoja ei divisioonan alueella tarvittukaan sen omien joukkojen pystyess\xc3\xa4 pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman. _NEWLINE_20. joulukuuta neuvostojoukkojen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykset alkoivat jo laantua ja Summankyl\xc3\xa4n lohkolla puna-armeija tyytyi tulittamaan suomalaisasemia tykist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 ja panssarivaunujen aseilla. Munasuon lohkolla neuvostojoukot yrittiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 pahoin vaurioituneen Poppiuksen linnakkeen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 eteenp\xc3\xa4in, mutta hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys ei edennyt puna-armeijan jalkav\xc3\xa4en etenemishaluttomuudesta johtuen. Suomalaisasemiin edenneet neuvostovaunut vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t illan koittaessa takaisin._NEWLINE_21. joulukuuta puna-armeijan joukot kykeniv\xc3\xa4t en\xc3\xa4\xc3\xa4 muutamaan heikohkoon hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen, jotka suomalaiset onnistuivat torjumaan. Suomalaiset jatkoivat vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4\xc3\xa4n ja saivat karkotettua neuvostojoukot viimeisist\xc3\xa4kin niiden hallussa olleista p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman tukikohdista. Puna-armeijan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvoima oli kulunut loppuun ja 5. divisioona oli saanut torjuntavoiton. Torjunta oli onnistunut jopa yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4v\xc3\xa4n helposti. Divisioonan omaa tai ylempien esikuntien reservi\xc3\xa4 ei ollut tarvinnut k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vaikka niit\xc3\xa4 oli toistuvasti jouduttu k\xc3\xa4skem\xc3\xa4\xc3\xa4n valmistautumaan vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksiin. Suomalaisasemien etupuolella laskettiin olevan 52 tuhottua neuvostoliittolaista panssarivaunua, joista 10 oli raskaita. Suomalaisasemien sis\xc3\xa4\xc3\xa4n oli my\xc3\xb6s j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt tuhottuina suuri joukko tuhottuja puna-armeijan panssareita._NEWLINE_Suomalaiset toteuttivat viel\xc3\xa4 ennen joulua suuren vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4, jonka tavoitteena oli tuhota p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman eteen edenneet neuvostojoukot (suomalaisten 1. ja 5. divisioonan lohkoilla) kaksipuolisella saarrostuksella. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 varten alueelle keskitettiin mm. 6. divisioona p\xc3\xa4\xc3\xa4majan reservist\xc3\xa4. Mainittu divisioona otti rintamavastuun tilap\xc3\xa4isesti 5. divisioonan oikealta sivustalta. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yssuunnitelman mukaan 5. divisioonan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli sitoa puna-armeijan joukot puolustuslohkollaan paikallisin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksin._NEWLINE_Suomalaisten vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ys alkoi 23. joulukuuta kello 6.30. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvalmisteluihin oli ollut k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 aivan liian v\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaa. Ajanpuutteen vuoksi tiedustelulla ei ollut selv\xc3\xa4\xc3\xa4 kuvaa neuvostojoukkojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 tai sijainnista, viestiyhteydet olivat j\xc3\xa4\xc3\xa4neet rakentamatta ja hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4 jalkav\xc3\xa4ki j\xc3\xa4i n\xc3\xa4in ilman tykist\xc3\xb6n tukea. Lis\xc3\xa4ksi osa hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4vist\xc3\xa4 joukoista oli jo valmiiksi v\xc3\xa4syneit\xc3\xa4 viime hetkess\xc3\xa4 tehtyjen keskitysmarssien vuoksi (osalta hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysjoukkoja puuttui my\xc3\xb6s sotakokemus). My\xc3\xb6s neuvostojoukkojen vastarinta osoittautui odotettua kiivaammaksi. S\xc3\xa4\xc3\xa4olot muuttuivat aamup\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana my\xc3\xb6s suomalaisille ep\xc3\xa4edullisiksi s\xc3\xa4\xc3\xa4n kirkastuessa ja pakkasen kiristyess\xc3\xa4. II armeijakunnan komentaja kenraaliluutnantti Harald \xc3\x96hquist joutui keskeytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen jo iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kello 14.30. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen suomalaisjoukot vet\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t takaisin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6asemiinsa. Suomalaisten tappiot vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksess\xc3\xa4 olivat 361 kaatunutta, 777 haavoittunutta ja 190 kadonnutta. _NEWLINE_5. divisioonan tuli vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen alkaessa sitoa paikallisin hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksin edess\xc3\xa4\xc3\xa4n olleita neuvostojoukkoja ja valmistautua seuraamaan puna-armeijan yksik\xc3\xb6it\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 tapauksessa, ett\xc3\xa4 ne olisivat l\xc3\xa4hteneet vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n alueelta. Divisioonan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 oli lis\xc3\xa4ksi suojata oikeanpuoleisen naapurinsa sivusta. JR 15 sai teht\xc3\xa4v\xc3\xa4kseen hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 osalla joukoistaan Summaj\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsipuolitse kohti Summan tiet\xc3\xa4 parin kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 etulinjasta. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ykseen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tyt joukot toimivat oma-aloitteisesti odottamatta divisioonan esikunnan erillist\xc3\xa4 k\xc3\xa4sky\xc3\xa4 ja aloittivat hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksens\xc3\xa4. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysjoukko p\xc3\xa4\xc3\xa4si l\xc3\xa4helle tavoitettaan, mutta joutui palaamaan takaisin neuvostojoukkojen kiivaan vastarinnan vuoksi. Samanaikaisesti saatiin etulinjaan tieto divisioonan esikunnalta, ett\xc3\xa4 koko teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 on peruutettu. Munasuon lohkolla I/JR 15:n joukot yrittiv\xc3\xa4t aamulla hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 noin komppanian voimin, mutta puna-armeija torjui hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen. 5. divisioonan osuus suuressa vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksess\xc3\xa4 j\xc3\xa4i siis hyvin v\xc3\xa4h\xc3\xa4iseksi._NEWLINE_Suomalaisten vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen j\xc3\xa4lkeen tilanne divisioonan lohkolla rauhoittui asemasotaa muistuttavaksi toiminnaksi, johon kuuluivat neuvostotykist\xc3\xb6n voimakas tuli ja paikalliset, ajoittain kiivaatkin, hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysyritykset. Vakavimmat yritykset puna-armeija teki 27. ja 28. joulukuuta, jolloin panssarivaunujen tukemat noin kahden pataljoonan vahvuiset voimat yrittiv\xc3\xa4t tunkeutua suomalaisasemiin. Neuvostojoukot k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t aktiivisesti t\xc3\xa4hystyspallojaan tykist\xc3\xb6tulensa johtamisessa ja jopa suomalaisten betoniset linnakkeet alkoivat k\xc3\xa4rsi\xc3\xa4 tulessa merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 vaurioita. 25. joulukuuta ylip\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 hyv\xc3\xa4ksyi 5. divisioonan vaihtamisen etulinjasta ja sen korvaamisen 6. divisioonalla. Joulukuun loppup\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen divisioona siirtyi p\xc3\xa4\xc3\xa4aseman taakse valmistautuen vaihtamaan 5. divisioonan pois rintamavastuusta.\n_START_SECTION_\nTammikuun 1940 taistelut\n_START_PARAGRAPH_\n5. divisioona oli rintamavastuussa viel\xc3\xa4 aivan vuoden alkup\xc3\xa4iv\xc3\xa4t. Sodan alkamisesta lukien laskettiin divisioonan lohkolla tuhotun yhteens\xc3\xa4 111 neuvostoliittolaista panssarivaunua. 3. divisioonaksi uudelleen numeroitu alkuaan 6. divisioona alkoi rintamavastuun ottamisen Munasuon lohkon alueella illalla 2. tammikuuta. Koko vaihto-operaatio voitiin suorittaa l\xc3\xa4hes h\xc3\xa4iri\xc3\xb6itt\xc3\xa4 mm. samanaikaisesti alkaneen sakean lumipyryn turvin. Etulinjan joukkojen vaihto oli p\xc3\xa4\xc3\xa4osin suoritettu 4. tammikuuta aamuun menness\xc3\xa4, tosin viimeiset vaihdot tapahtuivat vasta noin vuorokautta my\xc3\xb6hemmin. Divisioonan komentaja luovutti rintamavastuun 5. tammikuuta kello 18 uuden divisioonan komentajalle (eversti Paavo Paalu)._NEWLINE_Divisioonaan kuuluneet JR 13 ja JR 15 siirtyiv\xc3\xa4t taaempaan asemaan, jossa ne jatkoivat siell\xc3\xa4 aloitettuja linnoitust\xc3\xb6it\xc3\xa4. Divisioonan kolmas rykmentti, JR 14, j\xc3\xa4i edelleen alistetuksi 1. divisioonalle. Vasta 24. tammikuuta rykmentti irrotettiin etulinjasta ja se p\xc3\xa4\xc3\xa4si muun divisioonan yhteyteen v\xc3\xa4liasemaan. Varsinaista taistelutoimintaa ei divisioonalla ollut etulinjasta irrottamisen j\xc3\xa4lkeen tammikuun aikana.\n_START_SECTION_\nMaaliskuun 1940 taistelut\n_START_PARAGRAPH_\n1. maaliskuuta divisioonan joukoista varsinaisissa viivytystaisteluissa oli mukana vain JR 14 muiden yksik\xc3\xb6iden ollessa jo taka-asemassa tai matkalla sinne. Naapuridivisioonan puolustuksen murruttua oli JR 14 vet\xc3\xa4ydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kolmanteen (ja viimeiseen) viivytyslinjaan Karjalan esikaupungin ja Hein\xc3\xa4lammen v\xc3\xa4liselle alueelle. Taistelut olivat siis siirtym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 jo Viipurin kaupungin alueelle. Muu divisioona oli ryhmittym\xc3\xa4ss\xc3\xa4 taka-asemaan siten, ett\xc3\xa4 K\xc3\xa4rstil\xc3\xa4nj\xc3\xa4rven-Karjalan esikaupungin v\xc3\xa4lisen puolustuslohkon etel\xc3\xa4osa j\xc3\xa4i Osasto Karhun (JR 15 ja 1 pataljoona JR 67:st\xc3\xa4) vastuualueeksi ja pohjoisosa JR 67:n loppujen joukkojen vastuulle (joista kolmaskin pataljoona oli palautettu rykmenttins\xc3\xa4 yhteyteen)._NEWLINE_2. maaliskuuta aamuy\xc3\xb6st\xc3\xa4 alkoi taistelu viimeisest\xc3\xa4 viivytyslinjasta ennen taka-asemaa. II/JR 14 joutui tuolloin yll\xc3\xa4tt\xc3\xa4en taisteluun sivustaansa kiert\xc3\xa4nytt\xc3\xa4 neuvosto-osastoa vastaan. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli p\xc3\xa4\xc3\xa4ssyt kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n rintamaan j\xc3\xa4\xc3\xa4neest\xc3\xa4 aukosta ja sai nopeasti haltuunsa osan pataljoonan asemista. Suomalaiskomentaja keskitti alueelle nopeasti III/JR 14, joka sai vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysteht\xc3\xa4v\xc3\xa4n. Samanaikaisesti puna-armeijan todettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4sseen etenem\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s rykmentin vasemmalla sivustalla uhkaavasti, joten hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysk\xc3\xa4sky peruttiin ja suomalaisjoukot saivat luvan vet\xc3\xa4yty\xc3\xa4 taka-aseman l\xc3\xa4pi. JR 14 toteutti vet\xc3\xa4ytymisens\xc3\xa4 Tammisuon kautta Kostialaan, jossa rykmentti koottiin uudelleen ja se j\xc3\xa4i paikalleen divisioonan reserviksi jo aiemmin annetun k\xc3\xa4skyn mukaisesti. Puna-armeijan joukot saivat ensimm\xc3\xa4iset kosketukset suomalaisten taka-aseman etuvartioasemissa oleviin joukkoihin p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuluessa. Divisioonan komentaja oli selkeytt\xc3\xa4nyt etulinjan joukkojen taistelujaotusta siten, ett\xc3\xa4 JR 15 vastasi alueen oikean lohkon ja JR 67 vasemman lohkon puolustamisesta. Lohkojen v\xc3\xa4lirajana oli Tammisuo._NEWLINE_3. maaliskuuta neuvostojoukot aloittivat etenemisens\xc3\xa4 kohti varsinaista taka-asemaa ja iltaan menness\xc3\xa4 oli aseman etupuolelle sijoittuneiden taisteluetuvartioiden vet\xc3\xa4ydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 varsinaiseen asemaan. Puna-armeijan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysten voima kasvoi koko ajan ja jo muutaman p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n kuluttua voitiin puhua l\xc3\xa4pimurtoon t\xc3\xa4hd\xc3\xa4nneist\xc3\xa4 sotatoimista._NEWLINE_Seuraavina p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 neuvostojoukot suorittivat lukuisia tiedusteluluonteisia hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 suomalaisasemaa vastaan. Puna-armeijan erityinen mielenkiinto kohdistui suomalaisasemaan kuuluneisiin eteenty\xc3\xb6nnettyihin tukikohtiin. Kiivaimmat taistelut keskittyiv\xc3\xa4t JR 15:n lohkolla sen toisen pataljoonan puolustusalueelle, jossa mm. Maaskolan kunnalliskodin alueella ollut tukikohta joutui torjumaan useita ankaria hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4. JR 67:n lohkolla taas ankarimpia taisteluita k\xc3\xa4ytiin Mustam\xc3\xa4en lounaispuolisista tukikohdista, joita mainitun rykmentin toinen pataljoona puolusti. Alueella jouduttiin tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n useita vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksi\xc3\xa4 tukikohtien pit\xc3\xa4miseksi suomalaisjoukkojen hallussa. Alueelle h\xc3\xa4lytettiin my\xc3\xb6s lis\xc3\xa4joukkoja._NEWLINE_Viipurinlahden koko suomalaispuolustusta uhkaavien tapahtumien johdosta divisioonan joukkoja ryhdyttiin alistamaan siell\xc3\xa4 taisteleville yksik\xc3\xb6ille siten, ett\xc3\xa4 mm. 6. maaliskuuta siirtyi divisioonan alueelta III/KTR 5 ja III/JR 14 sek\xc3\xa4 kahta p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6hemmin loppuosa JR 14:st\xc3\xa4. Divisioonan reserviksi j\xc3\xa4i nyt ErP 3 ja III/JR 67._NEWLINE_7. maaliskuuta iltap\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 menetettiin jo aiemmin mainittu tukikohta Maaskolassa vaikka sit\xc3\xa4 seuraavan y\xc3\xb6n aikana yritettiinkin vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksell\xc3\xa4 saada takaisin. 8. maaliskuuta menetettiin JR 15:n vasemmalla sivustalla tilap\xc3\xa4isesti yksi tukikohta, joka kuitenkin saatiin vallattua takaisin vastahy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksell\xc3\xa4. Divisioonan tykist\xc3\xb6 pystyi t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 taisteluvaiheessa tukemaan etulinjan taisteluita sangen tehokkaasti ajoittaisesta ammuspulastaan huolimatta. Divisioonan lohkon aivan vasemmanpuoleisessa osassa jouduttiin tukemaan my\xc3\xb6s naapuridivisioonan taisteluita siten, ett\xc3\xa4 8.-11. maaliskuuta III/JR 67 taisteli Mustam\xc3\xa4en tukikohdissa 23. divisioonan joukkojen jouduttua sielt\xc3\xa4 vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Aivan sodan viimeisin\xc3\xa4 p\xc3\xa4ivin\xc3\xa4 divisioona pystyi p\xc3\xa4\xc3\xa4osin pit\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n asemansa, mutta naapuridivisioonien joutuessa hiljalleen vet\xc3\xa4ytym\xc3\xa4\xc3\xa4n joutui divisioonan esikunta my\xc3\xb6s valmistautumaan uuteen, taaempaan asemaan vet\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4, jota ei sitten ennen rauhantuloa tarvinnutkaan suorittaa. Aivan sodan lopun kiivaimmat taistelut k\xc3\xa4ytiin divisioonan etulinjan rykmenttien saumassa Tammisuon alueella. Neuvostojoukot aloittivat aamulla 11. maaliskuuta voimakkaan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen panssarivaunujensa tukemana. Taistelu johti etumaisten tukikohtien menett\xc3\xa4miseen, mutta murto saatiin rajattua siten, ett\xc3\xa4 muutama taka-asemankin tukikohta oli sodan lopussa puna-armeijan hallussa, mutta varsinainen l\xc3\xa4pimurto j\xc3\xa4i puna-armeijalta tekem\xc3\xa4tt\xc3\xa4. L\xc3\xa4hdetietojen mukaan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen alkuvaiheessa menetettiin mm. tukikohta, jonka miehitys koostui 14 miehest\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 kk-ryhm\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja jota vastaan hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4si 500\xe2\x80\x93700 miest\xc3\xa4 useiden hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaunujen tukemana. Hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4ysvaunut p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t useissa kohdissa etenem\xc3\xa4\xc3\xa4n suomalaisjoukkojen selustaankin. Taistelu jatkui kiivaana my\xc3\xb6s seuraavan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n, mutta viimeinen sotap\xc3\xa4iv\xc3\xa4 13. maaliskuuta oli jo rauhallisempi.\n_START_SECTION_\nTappiot\n_START_PARAGRAPH_\n5. divisioona k\xc3\xa4rsi talvisodan aikana noin 980 kaatuneen, noin 330 kadonneen ja noin 2\xc2\xa0760 haavoittuneen tappiot. Kokonaistappiot olivat siis noin 4\xc2\xa0070 miest\xc3\xa4.'