b'\n_START_ARTICLE_\nSukselaisen II hallitus\n_START_PARAGRAPH_\nSukselaisen II hallitus oli Suomen tasavallan 45. hallitus. Hallitus oli Maalaisliiton ja RKP:n muodostama porvarillinen v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6hallitus._NEWLINE_Sukselaisen hallituksen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4, Fagerholmin hallitus oli j\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt eronpyynt\xc3\xb6ns\xc3\xa4 niin kutsutun y\xc3\xb6pakkaskriisin vuoksi joulukuussa 1958. Presidentti Urho Kekkonen nimitti tammikuussa 1959 eduskunnan puhemiehen V. J. Sukselaisen kokoaman hallituksen, ja vakiintuneeseen tapaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri ja puhemies vaihtoivat paikkaa K.-A. Fagerholmin palatessa puhemieheksi. Sukselaisen hallitus ja sit\xc3\xa4 seurannut, samalle pohjalle rakentunut Miettusen hallitus hallitsivat Suomea yhteens\xc3\xa4 yli kolmen vuoden ajan. N\xc3\xa4in pitk\xc3\xa4n porvarillisen v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6hallituksen kauden poikkeuksellisuutta korosti se, ett\xc3\xa4 eduskunta oli vuoden 1958 vaalien tuloksen perusteella vasemmistoenemmist\xc3\xb6inen. Vasemmistopuolueiden yhteisty\xc3\xb6st\xc3\xa4 ei kuitenkaan voinut olla puhettakaan. Edustuksellisen demokratian kannalta oli ongelmallista, ett\xc3\xa4 11 SDP:n kansanedustajaa oli heti eduskuntavaalien j\xc3\xa4lkeen vaihtanut puoluetta. Vuosien 1959\xe2\x80\x931962 sis\xc3\xa4poliittista tilannetta on verrattu Kivim\xc3\xa4en hallituksen kauteen 1930-luvulla; erona oli tosin se, ett\xc3\xa4 presidentti oli l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 hallituspuoluetta._NEWLINE_Sukselaisen hallituksen toimikauden suurin ulkopoliittinen kysymys oli Suomen j\xc3\xa4senyys Euroopan vapaakauppaj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (EFTA). J\xc3\xa4senyys oli Suomelle eritt\xc3\xa4in t\xc3\xa4rke\xc3\xa4, koska j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n keskeinen j\xc3\xa4sen oli Suomen vientikaupan suurin kohdemaa Yhdistynyt kuningaskunta. Neuvostoliitto sen sijaan suhtautui asiaan ep\xc3\xa4luuloisesti, koska valtaosa EFTAn j\xc3\xa4senmaista oli my\xc3\xb6s sotilasliitto NATOn j\xc3\xa4seni\xc3\xa4. Sitkeiden neuvottelujen tuloksena Suomi liittyi hein\xc3\xa4kuun alussa 1961 j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6n liit\xc3\xa4nn\xc3\xa4isj\xc3\xa4seneksi ja my\xc3\xb6nsi samalla niin kutsutun suosituimmuuslausekkeen nojalla Neuvostoliitolle samat tullinalennukset kuin EFTA-maille. Tosiasiassa suosituimmuuslausekkeen merkitys oli v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen, koska Suomi osti Neuvostoliitosta l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 raaka-aineita, joita EFTAn tullij\xc3\xa4rjestelyt eiv\xc3\xa4t koskeneet._NEWLINE_Sis\xc3\xa4ministeri Eino Palovesi nimitettiin helmikuussa 1960 uuden Keski-Suomen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin maaherraksi ja h\xc3\xa4nen tilalleen hallitukseen tuli kansanedustaja Eemil Luukka. Oikeusministeri Antti Hannikainen sai pyyt\xc3\xa4m\xc3\xa4ns\xc3\xa4 eron hallituksesta huhtikuussa 1961 ja h\xc3\xa4nen tilalleen tuli toisena valtiovarainministerin\xc3\xa4 toiminut Pauli Lehtosalo. Lehtosalon paikalle toiseksi valtiovarainministeriksi tuli Suomen maalaisten keskin\xc3\xa4isen vakuutusyhti\xc3\xb6n toimitusjohtaja, varatuomari Juho-Eino Niemi. Ulkoministeri Ralf T\xc3\xb6rngren kuoli toukokuussa 1961 ja p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri V. J. Sukselainen ryhtyi hoitamaan my\xc3\xb6s ulkoministerin teht\xc3\xa4vi\xc3\xa4, kunnes toinen kauppa- ja teollisuusministeri Ahti Karjalainen siirtyi ulkoministeriksi ja h\xc3\xa4nen tilalleen kauppa- ja teollisuusministeri\xc3\xb6\xc3\xb6n tuli Suomen Kaapelitehdas Oy:n toimitusjohtaja, diplomi-insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Bj\xc3\xb6rn Westerlund. _NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri V. J. Sukselainen sai Helsingin hovioikeudessa tuomion niin kutsutussa Kansanel\xc3\xa4kelaitoksen asuntojutussa kes\xc3\xa4kuun lopussa 1961. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi h\xc3\xa4n katsoi menett\xc3\xa4neens\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerilt\xc3\xa4 vaadittavan luottamuksen ja j\xc3\xa4tti eronpyynt\xc3\xb6ns\xc3\xa4. Aluksi esiintyi k\xc3\xa4sityksi\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 tilanteesta olisi selvitty vain vaihtamalla p\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri\xc3\xa4, mutta useimmilla tahoilla katsottiin valtios\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6n edellytt\xc3\xa4v\xc3\xa4n t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tapauksessa koko ministerist\xc3\xb6n eroa._NEWLINE_Hallitus toimi 13. tammikuuta 1959 \xe2\x80\x93 14. hein\xc3\xa4kuuta 1961 914 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Erotessaan se oli noussut hallitusten ik\xc3\xa4tilastossa kolmannelle sijalle Kivim\xc3\xa4en hallituksen ja Cajanderin III hallituksen j\xc3\xa4lkeen.'