b"\n_START_ARTICLE_\nS\xc3\xa9bastien Le Prestre de Vauban\n_START_PARAGRAPH_\nS\xc3\xa9bastien Le Prestre, Vaubanin markiisi (1633 Saint Leger \xe2\x80\x93 1707 Pariisi) oli ranskalainen sotilasarkkitehti ja piiritystekniikan asiantuntija, joka loi Ranskan rajoille 160 linnoitusta k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n \xe2\x80\x9drautavy\xc3\xb6n\xe2\x80\x9d (ceinture de fer). H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s toimi n\xc3\xa4iden linnoitusten p\xc3\xa4\xc3\xa4tarkastajana. Palkkioksi h\xc3\xa4nen saavutuksistaan kuningas Ludvig XIV nimitti h\xc3\xa4net kenraaliksi ja lopulta Ranskan marsalkaksi.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4kerta\n_START_PARAGRAPH_\nVauban syntyi Saint Legeriss\xc3\xa4 (sittemmin Saint-L\xc3\xa9ger-de-Fourcheret, nykyisin Saint-L\xc3\xa9ger-Vauban), Morvanin alueella Burgundissa ja h\xc3\xa4net kastettiin 15. toukokuuta 1633. Vaubanin set\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjesti h\xc3\xa4net kouluun vuonna 1643. Seuraavat seitsem\xc3\xa4n vuotta h\xc3\xa4n opiskeli muun muassa matematiikkaa ja geometriaa, kunnes er\xc3\xa4s mahtava aatelismies tarjosi h\xc3\xa4nelle mahdollisuutta liitty\xc3\xa4 armeijaansa. Armeija, jonka puolella Vauban nyt taisteli oli kuninkaan vastainen. Vuonna 1653 h\xc3\xa4n j\xc3\xa4i kuninkaan joukkojen vangiksi. Vaubanin rohkeus ja kyvykkyys oli kuitenkin pantu merkille ja h\xc3\xa4nelle tarjottiin mahdollisuutta siirty\xc3\xa4 Fronden kapinan kannattajien leirist\xc3\xa4 kuninkaan palvelukseen. Parin vuoden p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 vasta 22-vuotias nuorukainen nimitettiin \xe2\x80\x9dlinnoituksista vastaavaksi sotilasinsin\xc3\xb6\xc3\xb6riksi.\xe2\x80\x9d Vuosien 1653 ja 1659 v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana Vauban osallistui 14 piiritykseen ja haavoittui useita kertoja. H\xc3\xa4n paransi tietojaan kaupunkien puolustuksesta ja johti itse useita piirityksi\xc3\xa4. Vuonna 1667 h\xc3\xa4n piiritti Tourennen, Douain ja Lillen kaupunkeja ja ne kestiv\xc3\xa4t vain yhdeks\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n piirityksen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen kuningas uskoi h\xc3\xa4nelle Lillen kaupungin linnakkeen rakentamisen ja t\xc3\xa4t\xc3\xa4 ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 on my\xc3\xb6hemmin kutsuttu \xe2\x80\x9dLinnoitusten kuningattareksi\xe2\x80\x9d. H\xc3\xa4n johti my\xc3\xb6s Maastrichtin piirityst\xc3\xa4 vuonna 1673, Philippsburgin piirityst\xc3\xa4 vuonna 1688, Monsin piirityst\xc3\xa4 vuonna 1691 ja Namuron piirityst\xc3\xa4 vuonna 1692. Vuonna 1694 h\xc3\xa4n organisoi menestyksekk\xc3\xa4\xc3\xa4n puolustautumisen englantilaisten maihinnousua vastaan Bretagnessa._NEWLINE_Maastrichtin voitto sai kuninkaan korvaamaan Vaubanin vaivat kohtuullisen suurella taloudellisella korvauksella, jonka avulla h\xc3\xa4n saattoi ostaa itselleen Bazochesin linnan vuonna 1675. H\xc3\xa4nen nimitettiin \xe2\x80\x9dlinnoituskomisaariksi\xe2\x80\x9d vuonna 1678, kenraaliluutnantiksi vuonna 1688 ja sitten Ranskan marsalkaksi vuonna 1703. H\xc3\xa4n tuli ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 niin kuuluisaksi, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 sanottiin: \xe2\x80\x9dVaubanin rakentama kaupunki on pelastunut kaupunki, mutta kaupunki, joka on saanut vastaansa Vaubanin, on tuhoon tuomittu\xe2\x80\x9d._NEWLINE_S\xc3\xa9bastien Le Prestre, Vauban markiisi, kuoli Pariisissa 30. maaliskuuta 1707 keuhkokuumeeseen. H\xc3\xa4net on haudattu Bazoches-du-Morvanin kirkkoon, mutta h\xc3\xa4nen syd\xc3\xa4mens\xc3\xa4 on sijainnut vuodesta 1808 l\xc3\xa4htien H\xc3\xb4tel des Invalidesissa Pariisissa.\n_START_SECTION_\nSiviilitoimet\n_START_PARAGRAPH_\nVauban oli kiinnostunut my\xc3\xb6s v\xc3\xa4est\xc3\xb6tieteest\xc3\xa4 ja taloudellisista ennusteista. H\xc3\xa4n suunnitteli lomakkeen v\xc3\xa4est\xc3\xb6laskentaa varten ja julkaisi kirjan nimelt\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dLa cochonnerie ou calcul estimatif pour conna\xc3\xaetre jusqu'o\xc3\xb9 peut aller la production d'une truie pendant dix ann\xc3\xa9es de temps\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Vuonna 1689 h\xc3\xa4n kirjoitti muistion \xe2\x80\x9dHugenottien takaisin kutsuminen\xe2\x80\x9d, jossa h\xc3\xa4n kehotti Ludvig XIV:t\xc3\xa4 palaamaan Nantesin ediktien periaatteisiin omantunnon vapauden t\xc3\xa4hden._NEWLINE_Vauban oli my\xc3\xb6s eritt\xc3\xa4in kiinnostunut verouudistuksista. H\xc3\xa4n julkaisikin kirjan \xe2\x80\x9dLa Dime royale\xe2\x80\x9d (Kuninkaalliset kymmenykset) vuonna 1607. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kirjassa h\xc3\xa4n ehdotti, ett\xc3\xa4 kaikki silloiset verot korvattaisiin yhdell\xc3\xa4, yhteisell\xc3\xa4 verolla, joka olisi ollut 10 prosenttia kaikista tuloista. Mik\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteiskuntaryhm\xc3\xa4 tai s\xc3\xa4\xc3\xa4ty ei olisi etuoikeutetussa asemassa. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 aktiviteetit olivat Vaubanin ep\xc3\xa4suosion perimm\xc3\xa4inen syy.\n_START_SECTION_\nPienoismallit\n_START_PARAGRAPH_\nLudvig XIV:n ajoista alkaen pienoismallit Vaubanin suunnittelemista rakenteista ovat olleet n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vill\xc3\xa4 Pariisin \xe2\x80\x9dH\xc3\xb4tel des Invalides\xe2\x80\x99ssa\xe2\x80\x9d, jossa 28 niist\xc3\xa4 on jatkuvasti esill\xc3\xa4. Pieni osa, kaikkiaan 16 pienoismallia, on n\xc3\xa4ytteill\xc3\xa4 Lillen taideakatemian rakennuksessa. Niiden saanti oli pitk\xc3\xa4llisen ty\xc3\xb6n tulosta. Pienoismallit antavat mielenkiintoisen ja hyv\xc3\xa4n kuvan Vaubanin taidoista."