b'\n_START_ARTICLE_\nMirz\xc9\x99 F\xc9\x99t\xc9\x99li Axundov\n_START_PARAGRAPH_\nMirz\xc9\x99 F\xc9\x99t\xc9\x99li M\xc9\x99h\xc9\x99mm\xc9\x99dta\xc4\x9f\xc4\xb1 o\xc4\x9flu Axundov (sukunimi esiintyy my\xc3\xb6s muodossa Axundzad\xc9\x99; 12. hein\xc3\xa4kuuta 1812 \xc5\x9e\xc9\x99ki \xe2\x80\x93 10. maaliskuuta 1878 Tbilisi) oli azerbaid\xc5\xbeanilainen kirjailija, filosofi ja yhteiskunnallinen vaikuttaja._NEWLINE_Mirz\xc9\x99 F\xc9\x99t\xc9\x99li Axundovin is\xc3\xa4 oli T\xc3\xa4brizin seudulta kotoisin ollut kauppias. Vanhempien riitauduttua poika asui enonsa luona ja sai perinteisen uskonnollisen koulutuksen. Runoilija Mirz\xc9\x99 \xc5\x9e\xc9\x99fi Vazeh sai h\xc3\xa4net kiinnostumaan nykyaikaisista tieteist\xc3\xa4 ja luopumaan pappisuran tavoittelusta._NEWLINE_Vuonna 1834 Axundov muutti Tbilisiin, jossa h\xc3\xa4n ty\xc3\xb6skenteli k\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 tsaarin k\xc3\xa4skynhaltijan kansliassa sek\xc3\xa4 opetti persiaa ja azeria kihlakuntakoulussa. Tbilisiss\xc3\xa4 h\xc3\xa4n opiskeli ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 ja tutustui ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iseen ja eurooppalaiseen kirjallisuuteen. Vuonna 1837 Axundov kirjoitti dekabristi Aleksandr Bestu\xc5\xbeevin ohjaamana Aleksandr Pu\xc5\xa1kinille omistetun runoelman, joka julkaistiin ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi moskovalaisessa lehdess\xc3\xa4._NEWLINE_Axundovia pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n azerbaid\xc5\xbeanilaisen n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4kirjallisuuden perustanlaskijana. Vuosina 1850\xe2\x80\x931855 h\xc3\xa4n kirjoitti kuusi komediaa, joissa h\xc3\xa4n kuvaa realistisesti kotimaansa el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 arvostelee ihmisten takapajuisuutta ja uskonnollista ahdasmielisyytt\xc3\xa4. Hekay\xc9\x99ti-Molla \xc4\xb0brahimx\xc9\x99lil kimyag\xc9\x99r (\xe2\x80\x9dMullah \xc4\xb0brahimx\xc9\x99lil, alkemisti, viisasten kiven haltija\xe2\x80\x9d, 1850) ja Hekay\xc9\x99ti-m\xc3\xbcsy\xc3\xb6 Jordan h\xc9\x99kimi-n\xc9\x99batat v\xc9\x99 d\xc9\x99rvi\xc5\x9f M\xc9\x99st\xc9\x99li \xc5\x9fah cad\xc3\xbckuni m\xc9\x99\xc5\x9fhur (\xe2\x80\x9dHerra Jordan, kasvitieteilij\xc3\xa4, ja dervi\xc5\xa1\xc5\xa1i M\xc9\x99st\xc9\x99li, kuuluisa noita\xe2\x80\x9d, 1850) kertovat huijareista ja heid\xc3\xa4n uhreikseen joutuvista ihmisist\xc3\xa4. Niist\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4inen esitettiin ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi Pietarissa vuonna 1851. Paikallisen feodaaliruhtinaan mielivaltaa kuvaa S\xc9\x99rg\xc3\xbcz\xc9\x99\xc5\x9fti V\xc9\x99ziri-Xani L\xc9\x99nk\xc9\x99ran (\xe2\x80\x9dLenkoranin kaanikunnan visiiri\xe2\x80\x9d, 1851). Vuonna 1873 siit\xc3\xa4 tuli ensimm\xc3\xa4inen azerin kielell\xc3\xa4 esitetty n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4. Komedian Hekay\xc9\x99ti-\xd1\x85\xc4\xb1rs quldurba-san (\xe2\x80\x9dKarhu, ry\xc3\xb6v\xc3\xa4rin voittaja\xe2\x80\x9d, 1851) aiheena on maaseudun takapajuisuus, S\xc9\x99rq\xc3\xbcz\xc9\x99\xc5\x9fti-m\xc9\x99rdi-x\xc9\x99sis (\xe2\x80\x9dKitupiikin seikkailu\xe2\x80\x9d, my\xc3\xb6s Hac\xc4\xb1 Qara, 1852) kertoo ahneista salakuljettajista ja M\xc3\xbcrafi\xc9\x99 v\xc9\x99kill\xc9\x99rinin hekaj\xc9\x99ti (\xe2\x80\x9dT\xc3\xa4brizin asianajajat\xe2\x80\x9d, 1855) arvostelee iranilaisen oikeusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n m\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4. Axundovin n\xc3\xa4ytelm\xc3\xa4t tunnettiin laajasti my\xc3\xb6s persiankielisin\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksin\xc3\xa4 ja ne vaikuttivat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti azerbaid\xc5\xbeanilaisen ja iranilaisen teatterin kehitykseen._NEWLINE_Axundovin patriarkaalisen yhteiskunnan hajoamista kuvaava pienoisromaani Aldanm\xc4\xb1\xc5\x9f k\xc9\x99vakib (\xe2\x80\x9dPetetyt t\xc3\xa4hdet\xe2\x80\x9d, 1857) on modernin azeriproosan ensimm\xc3\xa4inen merkkiteos. Artikkeleissaan ja kirjeiss\xc3\xa4\xc3\xa4n h\xc3\xa4n esiintyi yksinkertaisen ja ymm\xc3\xa4rrett\xc3\xa4v\xc3\xa4n realistisen kirjallisuuden puolesta. Filosofiset n\xc3\xa4kemyksens\xc3\xa4 kirjailija esitti azeriksi, persiaksi ja ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ksi laatimassaan teoksessa \xe2\x80\x9dKolme kirjett\xc3\xa4 Intian prinssilt\xc3\xa4 Kemal-ud-Dovlilta Persian prinssille D\xc5\xbeelal-ud-Dovlille ja j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen vastaus niihin\xe2\x80\x9d (1864\xe2\x80\x931865). Niille on ominaista materialismi ja voimakas islaminvastaisuus. Erityisesti h\xc3\xa4n arvosteli moniavioisuutta ja naisten alistettua asemaa. Axundovin valistuspyrkimyksiin kuuluu my\xc3\xb6s ajatus persiassa ja turkkilaisissa kieliss\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytetyn arabialaisen kirjaimiston uudistamisesta. Vuonna 1873 h\xc3\xa4n laati azeria varten latinalaisiin ja kyrillisiin kirjaimiin perustuneen aakkoston.'