b'\n_START_ARTICLE_\nSaksi-Coburg-Gotha (hallitsijasuku)\n_START_PARAGRAPH_\nSaksi-Coburg-Gotha (saks. Sachsen-Coburg und Gotha) on saksalainen hallitsijasuku, jonka j\xc3\xa4senet ovat nousseet useiden Euroopan maiden valtaistuimille. Se on alkujaan Wettinin vanhan hallitsijasuvun haara, joka hallitsi 1800-luvulla samannimist\xc3\xa4 herttuakuntaa. Yhdistyneen kuningaskunnan nykyinen hallitsijasuku Windsor on yksi Saksi-Coburg-Gothan suvun haaroista. Suku on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n vallassa my\xc3\xb6s Belgiassa.\n_START_SECTION_\nSaksi-Coburg-Gothan herttuakunta\n_START_PARAGRAPH_\nSaksi-Coburg-Gotha kuuluu Saksia keskiajalta alkaen hallinneen Wettinin hallitsijasuvun niin sanottuun ernestil\xc3\xa4iseen haaraan. Se jakautui useiksi suvuiksi, jotka hallitsivat Saksin l\xc3\xa4nsiosiin 1500-luvun lopulta alkaen syntyneit\xc3\xa4 niin sanottuja Saksin herttuakuntia. Er\xc3\xa4s niist\xc3\xa4 oli samannimisen sukuhaaran hallitsema Saksi-Gotha, jonka herttua Ernst Hurskaan pojat vuonna 1680 jakoivat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n, ja t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in syntyiv\xc3\xa4t muun muassa Saksi-Gotha-Altenburg ja Saksi-Coburg (vuodesta 1735 Saksi-Coburg-Saalfeld), joista j\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 hallitsi vuodesta 1721 Ernst Hurskaan nuorimman pojan Juhana Ernstin sukuhaara. Saksi-Gotha-Altenburgia hallinnut sukuhaara sammui vuonna 1825 ja herttuakunta jaettiin kahtia. Kun Saksi-Coburg-Saalfeldin herttua Ernst III (t\xc3\xa4st\xc3\xa4 alkaen Ernst I) vuonna 1826 luopui Saalfeldista, sai h\xc3\xa4n vastineeksi Saksi-Gothan ja h\xc3\xa4nen sukunsa alkoi samassa yhteydess\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 nime\xc3\xa4 Sachsen-Coburg und Gotha. Suku hallitsi kaksoisherttuakuntaansa vuodesta 1871 osana Saksan keisarikuntaa. Ernst II:n kuoltua vuonna 1893 lapsettomana herttuan arvo siirtyi suvun englantilaiselle haaralle. Heid\xc3\xa4t syrj\xc3\xa4ytettiin vuoden 1918 vallankumouksen yhteydess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nValtaantulo eri maissa\n_START_PARAGRAPH_\nSaksi-Coburg-Gothan herttua Ernst I:n nuoremmasta veljest\xc3\xa4 tuli vuonna 1831 vastaitsen\xc3\xa4istyneen Belgian kuningas Leopold I. H\xc3\xa4nen sukunsa on edelleen vallassa Belgiassa._NEWLINE_Ernst I:n nuoremmasta pojasta Albertista tuli vuonna 1840 Ison-Britannian kuningatar Viktorian puoliso. Viktorian kuoltua vuonna 1901 valtaistuimelle tulivat heid\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isens\xc3\xa4, joiden on katsottu kuuluneen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tavoin Saksi-Coburg-Gothan sukuun. Isossa-Britannassa ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana vallinneen saksalaisvastaisen mielialan vuoksi kuningas Yrj\xc3\xb6 V p\xc3\xa4\xc3\xa4tti vuonna 1917 muuttaa suvun nimen Windsoriksi hallitsijaperheen asuntona toimivan Windsorin linnan mukaan. Nimenmuutos koski kaikkia Viktorian ja Albertin j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Suku on edelleen vallassa my\xc3\xb6s Isossa-Britanniassa._NEWLINE_Suku tuli Portugalissa valtaan samalla tavalla kuin Isossa-Britanniassa. Ernst I:n veljenpoika Ferdinand nai Portugalin kuningatar Maria II:n ja vuodesta 1853 maata hallitsivat heid\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isens\xc3\xa4. Portugalilaisesta sukuhaarasta on k\xc3\xa4ytetty my\xc3\xb6s nime\xc3\xa4 Braganza-Saksi-Coburg-Gotha viittauksena Maria II:n edustamaan Braganzan hallitsijasukuun. Suku menetti valtansa Portugalissa vuoden 1910 vallankumouksessa, jonka my\xc3\xb6t\xc3\xa4 maa muutettiin tasavallaksi._NEWLINE_Portugalin Ferdinandin veljenpojasta tuli vuorostaan vuonna 1887 Bulgarian ruhtinas Ferdinand I. H\xc3\xa4n otti vuonna 1908 itselleen kuninkaan eli tsaarin arvon. H\xc3\xa4nen sukunsa hallitsi Bulgariaa vuoteen 1946, jolloin maa muutettiin tasavallaksi. Viimeinen tsaari Simeon II k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n nime\xc3\xa4 Simeon Sakskoburggotski, jossa sukunimi on muodostettu hallitsijasuvun nimest\xc3\xa4._NEWLINE_Nykyisen Ruotsin kuninkaan Kaarle XVI Kustaan \xc3\xa4iti, prinsessa Sibylla, oli my\xc3\xb6s Saksi-Coburg-Gothan sukua.'