b'\n_START_ARTICLE_\nSotkamo\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nIhminen saapui Sotkamon alueelle kivikaudella. Kiikarusniemelt\xc3\xa4 l\xc3\xa4hist\xc3\xb6lt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ydettiin 1982 runsaasti kivikauden kampakeramiikkaa, muun muassa Suomen vanhinta ja pohjoisinta lintukuvioista keramiikkaa._NEWLINE_Seutu kuului pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n vienankarjalaisten vaikutuspiiriin, mist\xc3\xa4 kertovat useat paikannimet, kuten Katerma, Sumsa ja Jormasj\xc3\xa4rvi. Keskiajan lopulla korpiseutu muodostui liminkalaisten er\xc3\xa4alueeksi. Kainuun j\xc3\xa4i vuoden 1323 p\xc3\xa4hkin\xc3\xa4saaren rauhan it\xc3\xa4iseen vaikutuspiiriin. Asutus laajeni 1500-luvulla yli vanhan rajan, mutta vasta T\xc3\xa4yssin\xc3\xa4n rauhassa 1595 Kainuu liitettiin Ruotsiin. 1600-luvun alussa alueella oli kolme kyl\xc3\xa4\xc3\xa4: Sotkamon, Jormaskyl\xc3\xa4n ja Nuasj\xc3\xa4rven kyl\xc3\xa4t. Seudulle tuli uudisasukkaita ennen kaikkea Paltamosta ja Ouluj\xc3\xa4rven tienoilta, Keski-Suomesta, Savosta ja Karjalasta. Sotkamossa ja Kuhmonniemess\xc3\xa4 oli vuonna 1688 yhteens\xc3\xa4 200 taloa._NEWLINE_Sotkamo kuului aluksi Paltamoon, kunnes siit\xc3\xa4 tehtiin oma kirkkoherrakuntansa vuonna 1647. Kuhmoniemi erotettiin 1856 Sotkamosta omaksi kirkkoherrakunnakseen, my\xc3\xb6hemmin siit\xc3\xa4 tuli Kuhmon kaupunki. Vuodesta 1650 Sotkamo kuului 30 vuotta Pietari Brahelle l\xc3\xa4\xc3\xa4nitettyyn Kajaanin vapaaherrakuntaan. 1600-luvun lopun ja 1700-luvun sotien ja n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuosien j\xc3\xa4lkeen seurasi uudelleenrakennusvaihe, mm. poltetun kirkon tilalle valmistui Grels Nordlingin johdolla uusi vuonna 1737. Maanviljely ja tervakauppa vaurastuttivat v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4. Pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n alettiin rakentaa j\xc3\xa4lleen uutta kirkkoa 1854. Johan Oldenburgin piirt\xc3\xa4m\xc3\xa4 ja T. J. Tolpon rakentama puukirkko valmistui 1870, kirkko on Kainuun suurin.  Vanhan kirkon hirsist\xc3\xa4 tehtiin Naapurinvaaralle kansakoulu 1800-luvun lopulla._NEWLINE_Sotkamoa koettelivat monet kovat n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuodet, joiden aikana my\xc3\xb6s kulkutaudit surmasivat suurin joukoin asukkaita. Tiedet\xc3\xa4\xc3\xa4n, ett\xc3\xa4 vuoden 1696 Mikkelinp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ja seuraavan vuoden juhannuksen v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana Sotkamossa kuoli 184 ja syntyi vain 35 henke\xc3\xa4. 1800-luvun alkupuolella v\xc3\xa4est\xc3\xb6 j\xc3\xa4tti Elias L\xc3\xb6nnrotin mukaan suurin joukoin kotinsa n\xc3\xa4l\xc3\xa4n ja tautien uhkaamana ja muutti Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n puolelle \xe2\x80\x93 kuka tilap\xc3\xa4isesti, kuka pysyv\xc3\xa4sti. My\xc3\xb6s sota-aikoina sotkamolaiset kokivat kovia. Sarkasodassa 1712 ja isonvihan aikoihin 1716\xe2\x80\x931721 aluetta ry\xc3\xb6stettiin julmasti, ensin mainittuna vuonna yl\xc3\xa4karjalaiset ja ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset ry\xc3\xb6stiv\xc3\xa4t muun muassa Simo Hurtan eli Affleckin hovin Korvaniemell\xc3\xa4; 60 taloa ja kirkko poltettiin._NEWLINE_Koski-Jaakko suunnitteli jo 1760-luvulla Kiantoper\xc3\xa4\xc3\xa4n Lappajoen suuhun, vanhan markkina- ja suolatien alkuun, Oulun kauppiaiden varastopaikkaa eli kauppalaa. Kuitenkin vasta vuosisadan lopulla alkoi alueen taloudellinen kehitys vilkastua. Vaarojen kaskiviljelyst\xc3\xa4 siirryttiin monipuoliseen maatalouteen. Tervanpoltto muodostui merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi elinkeinoksi 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 valmistuneet \xc3\x84mm\xc3\xa4nkosken ja Koivukosken sulut mahdollistivat tervan viennin Ouluun asti. Vuonna 1900 Sotkamon tervanpoltto tuotti noin 4\xc2\xa0000 tynnyri\xc3\xa4 tervaa, mutta jo 1900-luvun alussa tervan merkitys v\xc3\xa4heni._NEWLINE_Maantie Sotkamoon valmistui 1850. Maanviljely\xc3\xa4 ja mets\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xa4 helpotti 1850-luvulla toteutunut isojako. Tuolloin pit\xc3\xa4j\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s pient\xc3\xa4 rautateollisuutta; Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4kosken rautatehdas toimi vuosina 1838\xe2\x80\x931880. 1860-luvun suuret n\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuodet verottivat alueen asutusta, jopa nelj\xc3\xa4nnes pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n 5\xc2\xa0000 asukkaasta menehtyi. N\xc3\xa4lk\xc3\xa4vuosien menty\xc3\xa4 pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4n perustettiin kunnallishallinto 1874. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vilkastutti yhteiskuntael\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Kauppaliikkeet yleistyiv\xc3\xa4t ja s\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xb6pankki perustettiin 1891. Ensimm\xc3\xa4inen kansakoulu avasi ovensa 1882 ja Kainuun vanhin nuorisoseura perustettiin 1891. Karjatalous kehittyi 1800-luvun lopulla nopeasti, osuusmeijeri perustettiin 1907. Suomen itsen\xc3\xa4isyyden aikana Sotkamosta kehittyi Kainuun vaurain kunta, jossa oli asukkaita noin 11\xc2\xa0000. V\xc3\xa4est\xc3\xb6n kasvu jatkui Sotkamossa aina 1960-luvulle, jolloin alkoi muuttoliike kaupunkeihin. 1980-luvulla v\xc3\xa4est\xc3\xb6 oli laskenut l\xc3\xa4helle 1920-luvun m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4, 11\xc2\xa0000:een. Asutus oli laskenut hiljalleen siit\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien, ja vuonna 2011 kunnassa oli 10\xc2\xa0750 asukasta._NEWLINE_Sotkamossa on syntynyt ja asunut useita kirjailijoita: muun muassa suomen- ja ruotsinkielisen\xc3\xa4 kirjailijana tunnettu Juhana Frosterus, kuuluisa valtiomies ja kansantalouden tutkija Anders Chydenius, kansankirjailija Heikki Meril\xc3\xa4inen sek\xc3\xa4 Kainuun kuvaajista tunnetuin, Veikko Huovinen.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nSotkamo on Suomen luonnonkauneimpia kuntia. Kunnan keskiosien korkokuva on eritt\xc3\xa4in vaihteleva, Sotkamon reitin vesien rikkoma. Kallioper\xc3\xa4n kovuuden vaihteluilla on ratkaiseva vaikutus korkokuvaan. Kovasta kvartsiitista oleva Vuokatin alue k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes 20 vaarasta muodostuvan vaarajonon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n It\xc3\xa4-Suomen vaara-alueen korkeimman sel\xc3\xa4nteen molemmin puolin on suuria harjujen reunustamia j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4: Nuasj\xc3\xa4rvi eli Nuanen ja Jormasj\xc3\xa4rvi eli Jormanen l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 ja luoteessa sek\xc3\xa4 Iso-Sapso ja Kiantaj\xc3\xa4rvi id\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_1900-luvun alkupuolella maantieteilij\xc3\xa4 J. E. Rosberg kertoi Sotkamosta seuraavaa: \xe2\x80\x9dSuurenpuoleisilla j\xc3\xa4rvill\xc3\xa4 liikkuu my\xc3\xb6s h\xc3\xb6yryveneit\xc3\xa4. Ihanoitten vesien rantamilla kohoaa korkeita vaaroja, joista erityisesti Vuokatti pist\xc3\xa4\xc3\xa4 silm\xc3\xa4\xc3\xa4n jylh\xc3\xa4n majesteetillisena ja vastap\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 on Naapurinvaara, joka umpeilee kukkaisloistossaan vaaleitten lehtimetsien verhoamine rinteineen\xe2\x80\x9d. Ja my\xc3\xb6s Seitsem\xc3\xa4n veljeksen Taula-Matti tiesi Vuokatin, puski peukalonsa koillisen suuntaan ja tokaisi: \xe2\x80\x9dTuolla, katso pitkin peukaloani, tuolla vaikka ampuisit\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Sotkamon tunnetuin n\xc3\xa4k\xc3\xb6alapaikka on Vuokatin vaarajonon pohjoisin vaara Iso-P\xc3\xb6lly, jolle avautuu n\xc3\xa4k\xc3\xb6ala Sotkamon kauneimpien j\xc3\xa4rvien yli alueen muille vaaroille. Mets\xc3\xa4inen Naapurinvaara on Iso-P\xc3\xb6llyn pohjoispuolella, kaakkoispuolella taas Pikku-P\xc3\xb6lly, jonka l\xc3\xa4ntiselle kupeelle on istutettu lehtikuusimetsikk\xc3\xb6. P\xc3\xb6llyjen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on kansan tarinoista tunnettu jylh\xc3\xa4 P\xc3\xb6llylampi. Etel\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4in vaarajonossa kohoavat Keima, Matovaara, Lehtovaara ja Porttivaara. Naulavaara (368\xc2\xa0m) on Suomen etel\xc3\xa4osan korkein kohouma._NEWLINE_Laaja osa kunnasta on tasaista mets\xc3\xa4- ja suomaata, Kainuun korpimaata, jonka korkeus vaihtelee 100 ja 200 metrin v\xc3\xa4lill\xc3\xa4. Erilliset vaarat, muun muassa Rupukkavaara ja Losonvaara ja siell\xc3\xa4 t\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tavattavat rotkot, muun muassa Vuokatin Hiidenkattila, Hiidenportti Tipasojan salomailla sek\xc3\xa4 Maansel\xc3\xa4n vedenjakajan l\xc3\xa4vist\xc3\xa4v\xc3\xa4 Kallioj\xc3\xa4rvi, el\xc3\xa4v\xc3\xb6itt\xc3\xa4v\xc3\xa4t maisemaa. Keskiosan j\xc3\xa4rvialueella harjut muodostavat suuria selki\xc3\xa4 rikkovia niemi\xc3\xa4, kannaksia ja saaria. Huomattavin harjujakso vie Tenetinvirran etel\xc3\xa4puolelta ja Sapsoj\xc3\xa4rven pohjoispuolelta Tipasj\xc3\xa4rvelle. Sotkamon n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksiin kuuluvat Iso-Sapson pohjoisrannalla oleva aallokon harjuun kovertama paikoin yli 20 metri\xc3\xa4 korkea Hiukan rantat\xc3\xb6rm\xc3\xa4 ja Hiukan kilometrien pituinen hiekkaranta._NEWLINE_Sotkamon keski- ja etel\xc3\xa4osa on varsin soista. It\xc3\xa4- ja kaakkoisosissa on r\xc3\xa4meit\xc3\xa4, l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 my\xc3\xb6s korpia. Metsist\xc3\xa4 yli puolet on kuusivaltaista. Lehtoja ja lehtomaisia metsi\xc3\xa4 on varsin v\xc3\xa4h\xc3\xa4n._NEWLINE_Vaikka kunnan pinta-alasta vain vajaa kymmenesosa on vett\xc3\xa4, kirkonkyl\xc3\xa4n ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 on hyvin j\xc3\xa4rvist\xc3\xa4. Sotkamon reitti saa vetens\xc3\xa4 Kuhmon ja Suomussalmen it\xc3\xa4rajalta Ontojoen kautta. Monipolviseen reittiin kuuluvat Sotkamon alueella mm. Nuas- ja Jormasj\xc3\xa4rvi, Iso-Sapso, Kiantaj\xc3\xa4rvi, Kiimasj\xc3\xa4rvi, Pirttij\xc3\xa4rvi, Pieni-Sapso ja Sumsa. Nuasj\xc3\xa4rvi on keskusj\xc3\xa4rvi, johon kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4 ympyr\xc3\xb6iv\xc3\xa4t j\xc3\xa4rvet laskevat Tenetinvirtaa ja Mujethoulunjokea pitkin. Muita t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 jokia ovat Kiimasj\xc3\xa4rven luoteisp\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n laskeva Kusianjoki, Sumsanjoki ja Isosta Tipasj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 vesi\xc3\xa4 Pieneen-Sapsoon tuova Tipasjoki. Sotkamon vedet laskevat Ouluj\xc3\xa4rveen.\n_START_SECTION_\nKyli\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nAlasotkamo, Hein\xc3\xa4m\xc3\xa4ki, Halmetvaara, Jormaskyl\xc3\xa4, Juholankyl\xc3\xa4, Juurikkalahti, Kaitainsalmi, Korholanm\xc3\xa4ki, Kontinjoki, Laakaj\xc3\xa4rvi, Losovaara, Naapurinvaara, Nuasj\xc3\xa4rvi, Ontojoki, Paakinm\xc3\xa4ki, Parkua, Pohjavaara, Riekinranta, Sapsoper\xc3\xa4, Saukko, Sipinen, Sipola, Soidinvaara, Sumsa, Suovaara, Tipasoja, Torinkyl\xc3\xa4, Tuhkakyl\xc3\xa4, Vuokatti, Ylisotkamo, \xc3\x84rv\xc3\xa4\xc3\xa4nkyl\xc3\xa4, Maanselk\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2017 lopussa Sotkamossa oli 10 423 asukasta, joista 6 207 asui taajamissa, 4 094 haja-asutusalueilla ja 122 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eiv\xc3\xa4t olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niist\xc3\xa4 asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Sotkamon taajama-aste on 60,3\xc2\xa0%. Sotkamon taajamav\xc3\xa4est\xc3\xb6 kuuluu vain yhteen taajamaan. Sotkamon keskuspaikka, Sotkamon kirkonkyl\xc3\xa4 ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on kasvanut yhteen Vuokatin taajaman kanssa. Vuokatin taajamassa oli vuoden 2017 lopussa 6 207 asukasta.\n_START_SECTION_\nLiikenne\n_START_PARAGRAPH_\nValtatie 6 tulee Kajaanista Sotkamoon ja jatkuu Valtimolle. Seututie 899 haarautuu Sotkamossa l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 Juurikkavaaraa valtatielt\xc3\xa4 6 pohjoiseen Nurmestien\xc3\xa4 ja kulkee Sotkamon Vuokattiin, jossa se riste\xc3\xa4\xc3\xa4 kantatien 76 kanssa. Vuokatista tie jatkuu Pohjavaarantien\xc3\xa4 Kuluntalahteen. Pohjavaarasta tie 899 jatkuu edelleen Jormuantien\xc3\xa4 Jormualle ja liittyy valtatiehen 5. Seututie 888 haarautuu kantatielt\xc3\xa4 76 Sotkamon keskustasta ja kulkee Kantolan kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, jossa se liittyy kantatiehen 78. Kantatie 76 johtaa Sotkamosta valtatien 6 liittym\xc3\xa4st\xc3\xa4 Kuhmon keskustaan. Seututie 870 kulkee Pohjois-Savosta Tuhkakyl\xc3\xa4n ja Parkuan kautta Kontinjoelle Sotkamon ja Kajaanin rajalle._NEWLINE_Joensuu\xe2\x80\x93Kontiom\xc3\xa4ki-rata kulkee Vuokatin kautta; henkil\xc3\xb6liikenne Vuokatin rautatieasemalla lakkautettiin kuitenkin vuonna 1993. Vuokatista Sotkamon kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n johtanut Sotkamon rata on purettu.\n_START_SECTION_\nLahnaslammen kaivos\n_START_PARAGRAPH_\nSotkamon Lahnaslammella toimii Mondo Minerals Oy:n talkkikaivos. Kaivos avattiin vuonna 1967. Se tuottaa vuolukivest\xc3\xa4 talkkia muun muassa paperi-, muovi- ja maaliteollisuuden raaka-aineeksi. Nykytuotannollaan kaivos on maailman suurin yksitt\xc3\xa4inen talkintuotantoyksikk\xc3\xb6.\n_START_SECTION_\nSotkamon meijeri\n_START_PARAGRAPH_\nSotkamossa on toiminut kaksi meijeri\xc3\xa4. Sotkamon vanha meijeri lopetti toimintansa 1980-luvun alussa, mutta jo 1960-luvulta sen toiminta oli hyvin pienimuotoista, sill\xc3\xa4 Kainuun osuusmeijerin Sotkamon meijeri aloitti toimintansa tuolloin. Sotkamon meijeri oli Kainuun Osuusmeijerin p\xc3\xa4\xc3\xa4meijeri. Kainuun Osuusmeijeri myytiin Valiolle 2001, ja meijerin toimintaa alettiin karsia. Lopullisesti meijerin toiminta lakkautettiin vuonna 2003. Toiminimi j\xc3\xa4i kuitenkin Kainuusta tulevan maidon k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuoteen 2009 asti, jolloin toiminta Kainuun osuusmeijerin nimell\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi. Vuodesta 2010 l\xc3\xa4htien Kainuusta tuleva maito kuuluu osuuskunta It\xc3\xa4Maitoon.\n_START_SECTION_\nSotkamon saha\n_START_PARAGRAPH_\nSotkamon saha oli Yhtyneet Sahat-yhti\xc3\xb6\xc3\xb6n kuulunut saha, joka lopetti toimintansa vuonna 1997.'