b'\n_START_ARTICLE_\nOrimattilan kirkko\n_START_SECTION_\nSuomen sis\xc3\xa4llissota\n_START_PARAGRAPH_\nOrimattilan kirkon hautausmaalla k\xc3\xa4ytiin 13. huhtikuuta1918 taisteluita, joihin osallistuivat Lahden rykmentti, Orimattilan punakaarti ja Myrskyl\xc3\xa4n punakaarti vastassaan osasto Brandensteiniin kuuluneen, kapteeni Heinz von Wilamovitz-Moellendorffin johtaman 5. polkupy\xc3\xb6r\xc3\xa4pataljoonan j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rit. Orimattilan kirkon l\xc3\xa4nsipuolella olevan hautausmaan it\xc3\xa4osassa on kolmen kaatuneen saksalaisen j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4rin harmaagraniittinen muistomerkki. Saman it\xc3\xa4puolisen haustausmaan etel\xc3\xa4muurin pohjoispuolella on my\xc3\xb6s vakaumuksensa puolesta kaatuneiden hautakivi, jossa ei ole mainittu vainajien nimi\xc3\xa4. Pennalan Pyssym\xc3\xa4ell\xc3\xa4 kaatuneet punakaartilaiset siirrettiin Orimattilan kirkon hautausmaalle 1951._NEWLINE_Jo yksin Myrskyl\xc3\xa4n punakaarti menetti Orimattilan taisteluissa 13 sotilasta, mink\xc3\xa4 lis\xc3\xa4ksi Suomen sotasurmat-tietokannassa on lis\xc3\xa4ksi muita kaatuneita Suomen kansanvaltuuskunnan puolelta. Suuri kaatuneiden ep\xc3\xa4suhde on her\xc3\xa4tt\xc3\xa4nyt ep\xc3\xa4ilyksi\xc3\xa4, etteiv\xc3\xa4t taistelun haustausmaalla voittaneet saksalaiset joukot ottaneet sotavankeja. Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 14. huhtikuuta 1918 saksalaiset l\xc3\xa4hestyiv\xc3\xa4t Lahtea Pennalassa.\n_START_SECTION_\nTalvi- ja jatkosota\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodassa Orimattilan kirkon kellotorni toimi Orimattilan kirkonkyl\xc3\xa4n ilmavalvonta-asemana. Valmistautuminen Orimattilan Lotta Sv\xc3\xa4rdin ilmavalvontaan alkoi kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1939, kun Toini Mattila ja Sirkka Laine olivat Orimattilassa syksyll\xc3\xa4 1939 kolmip\xc3\xa4iv\xc3\xa4isill\xc3\xa4 ilmavalvontakursseilla. Valvonta alkoi ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4isten harjoitusten aikana 6. lokakuuta 1939 ja jatkui Moskovan rauhan j\xc3\xa4lkeen 28. huhtikuuta 1940. Valvontavuorolla ilmavalvontatornissa oli kaksi lottaa kerrallaan. Kylmyyden vuoksi varusteina oli villavuorinen mantteli ja Ruhan kartanon omistajan lainaamat vuohipukinnahkaiset vartioturkit. Vartiointi tapahtui kahden tunnin vuoroissa, jonka j\xc3\xa4lkeen oli nelj\xc3\xa4 tuntia vapaata kahden vuorokauden ajan, jonka j\xc3\xa4lkeen oli nelj\xc3\xa4 vuorokautta kokonaan vapaata. Talvisodassa ilmavalvontalotat ruokailivat Orimattilan suojelukuntatalolla. _NEWLINE_Jatkosodan aikana Orimattilan kirkonkyl\xc3\xa4\xc3\xa4n perustettiin my\xc3\xb6s toinen, rinnakkainen, ilmavalvontatorni Orimattilan suojeluskuntatalon katolle. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kahdesta paikasta pidettiin kirkontornia turvallisempana. ILmavalvontaa torneista suoritettiin jatkosodan ensimm\xc3\xa4inen vuosi ja uudelleen toukokuusta 1944 jatkosodan loppuun saakka, kun ilmapommitusten mahdollisuus oli j\xc3\xa4lleen ilmaantunut. Jatkosodan aikana ilmavalvontalotat nauttivat omia ev\xc3\xa4it\xc3\xa4\xc3\xa4n. _NEWLINE_Kirkon sankarihautausmaan muistomerkin ovat suunnitelleet arkkitehti Tarja Salmio-Toiviainen ja diplomi-insin\xc3\xb6\xc3\xb6ri Esko Toiviainen. Muistomerkkipaasi on paljastettu 22. elokuuta 1948.\n_START_SECTION_\nKulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nOrimattilan kirkonm\xc3\xa4ki, johon kirkon ohella kuuluvat seurakuntakoti, pappila, hautausmaa, pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nmakasiini ja kirkonkyl\xc3\xa4n raitin ymp\xc3\xa4rille ryhmittyneet asuin- ja liikerakennukset, on hyvin s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4nyt 1900-luvun alkupuolen kirkonkyl\xc3\xa4n ilmeen. Museovirasto onkin m\xc3\xa4\xc3\xa4ritellyt Orimattilan kirkonm\xc3\xa4en yhdeksi Suomen valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4vist\xc3\xa4 rakennetuista kulttuuriymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ist\xc3\xa4.'