b'\n_START_ARTICLE_\nPituuspiiri\n_START_PARAGRAPH_\nPituuspiiri eli meridiaani on maapalloa kuvaavan py\xc3\xb6r\xc3\xa4hdysellipsoidin lyhyemm\xc3\xa4n akselin sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4n tason ja py\xc3\xb6r\xc3\xa4hdysellipsoidin leikkausk\xc3\xa4yr\xc3\xa4n navalta navalle ulottuva kaari, jonka jokaisessa pisteess\xc3\xa4 geodeettinen pituusaste on sama._NEWLINE_Sen sijaintia py\xc3\xb6r\xc3\xa4hdysellipsoidilla it\xc3\xa4\xe2\x80\x93l\xc3\xa4nsi-suunnassa kuvaa pituusaste._NEWLINE_Termi meridiaani johtuu latinan puolip\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 tai etel\xc3\xa4\xc3\xa4 merkitsev\xc3\xa4st\xc3\xa4 sanasta meridies.\n_START_SECTION_\nNollakohdat\n_START_PARAGRAPH_\nToisin kuin leveyspiireill\xc3\xa4, joiden luonnollinen nollakohta on p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaaja, nollameridiaanin valinta on sopimuksenvarainen. Washingtonissa vuonna 1884 pidetyss\xc3\xa4 kansainv\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 kokouksessa sovittiin Greenwichin pituuspiiri yhteiseksi nollameridiaaniksi. Samalla sovittiin my\xc3\xb6s Greenwichin aika maapallon aikavy\xc3\xb6hykej\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n perustaksi, jonka mukaan muidenkin aikavy\xc3\xb6hykkeiden kellonaika m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ytyy.\n_START_SECTION_\nPituusaste\n_START_PARAGRAPH_\nPituuspiiri annetaan asteina (\xce\xbb) v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 0\xe2\x80\x93180\xc2\xb0 l\xc3\xa4ntist\xc3\xa4 tai it\xc3\xa4ist\xc3\xa4 pituutta. Yksi pituusaste (\xc2\xb0) voidaan jakaa kuuteenkymmeneen minuuttiin (\xe2\x80\xb2), jotka puolestaan voidaan jakaa kuuteenkymmeneen sekuntiin (\xe2\x80\xb3). It\xc3\xa4ist\xc3\xa4 pituutta merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n yleens\xc3\xa4 kirjaimella E, l\xc3\xa4ntist\xc3\xa4 kirjaimella W. Esimerkiksi Helsingin pituuspiiri on 24\xc2\xb056\xe2\x80\xb255\xe2\x80\xb3 E. Joskus l\xc3\xa4ntist\xc3\xa4 pituutta merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n negatiivisilla asteilla, it\xc3\xa4ist\xc3\xa4 positiivisilla.  It\xc3\xa4inen ja l\xc3\xa4ntinen 180. pituuspiiri yhtyv\xc3\xa4t, ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4raja kulkee suurimmaksi osaksi t\xc3\xa4t\xc3\xa4 pituuspiiri\xc3\xa4 pitkin.\n_START_SECTION_\nPituuspiirin m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4minen t\xc3\xa4htitieteellisesti\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4htitieteellisesti paikan pituuspiiri voidaan laskea paikan leveyspiirin, jonkin tunnetun taivaankappaleen deklinaation ja taivaankappaleen korkeuden avulla. Laskutoimitus tapahtuu pallotrigonometrisesti pallokosiniv\xc3\xa4itt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en. Oikean pituuspiirin saamisen edellytyksen\xc3\xa4 on kronometrin n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 GMT:n mukainen aika. Lasketun pituuspiirin ja todellisen pituuspiirin ero on sama kuin kronometriajan korjaus. Entisin\xc3\xa4 aikoina kun aikamerkkien saaminen ei ollut mahdollista pitkien et\xc3\xa4isyyksien vuoksi, oli mahdollista saada selville kronometrin virhen\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 matkan varrella olevan tunnetun maamerkin mukaan. Tuntikulmalaskussa oli t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tapauksessa oltava huolellinen. Auringon, kuun ja planeettojen deklinaatiot ja laskutoimituksessa k\xc3\xa4ytett\xc3\xa4v\xc3\xa4t logaritmit oli interpoloitava. Kiintot\xc3\xa4hdill\xc3\xa4 on l\xc3\xa4hestulkoon muuttumaton deklinaatio. Kiintot\xc3\xa4htien deklinaatioihin kuitenkin vaikuttaa maapallon akselin huojunta ja ns. nutaatio, vapina.\n_START_SECTION_\nPituuspiiri t\xc3\xa4htitieteess\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nT\xc3\xa4htitieteess\xc3\xa4 taivaanpallolle voidaan m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4 koordinaatistot leveys- ja pituuspiireineen useillakin eri tavoilla. Yleisimmin on k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Maan p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasaajan tasoon perustuva ekvatoriaalinen koordinaatisto. Sen mukaisesta longitudista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n termi\xc3\xa4 rektaskensio. Se ilmoitetaan yleens\xc3\xa4 aikayksikk\xc3\xb6in\xc3\xa4, tunteina, minuutteina ja sekunteina, ja nollakohtana k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kev\xc3\xa4ttasauspistett\xc3\xa4, toisin sanoen sit\xc3\xa4 kohtaa taivaanpallolla, jossa Aurinko on kev\xc3\xa4tp\xc3\xa4iv\xc3\xa4ntasauksena. Aikayksik\xc3\xb6t ilmaisevat, kuinka paljon my\xc3\xb6hemmin kyseinen pituuspiiri on suoraan etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kuin kev\xc3\xa4ttasauspiste._NEWLINE_T\xc3\xa4htitieteess\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n muitakin koordinaatistoja. Galaktinen koordinaatisto onkin k\xc3\xa4tev\xc3\xa4 merkitt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 Linnunradan kohteita. Auringon ja planeettojen sijaintien ilmaisemiseen k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n usein ekliptist\xc3\xa4 koordinaatistoa, jonka leveyspiirit lasketaan maan radan tasosta eli ekliptikasta ja pituuspiirit ovat kohtisuorassa ekliptikaa vastaan.'