b'\n_START_ARTICLE_\nYhdyssana\n_START_PARAGRAPH_\nYhdyssana on kahden tai useamman sanan muodostama sana, jolla on oma merkityksens\xc3\xa4. Tavanomainen yhdyssana, kuten kirjakauppa, koostuu perusosasta (kauppa) ja m\xc3\xa4\xc3\xa4riteosasta (kirja). Lis\xc3\xa4ksi on olemassa rinnasteisia yhdyssanoja, kuten suomalais-ruotsalainen, joissa osat ovat samanarvoisia._NEWLINE_Yhdyssanat eiv\xc3\xa4t ole kaikissa kieliss\xc3\xa4 yht\xc3\xa4 yleisi\xc3\xa4. Joissakin kieliss\xc3\xa4, kuten englannissa ja ranskassa, luodaan yleisemmin sanaliittoja kuin yhdyssanoja (suom. kirjoituskone, ransk. machine \xc3\xa0 \xc3\xa9crire). Suomen kieli muistuttaa t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 suhteessa enemm\xc3\xa4n saksaa ja ruotsia kuin englantia tai ranskaa._NEWLINE_Viron kieless\xc3\xa4 yhdyssanojen m\xc3\xa4\xc3\xa4riteosa on hyvin yleisesti genetiiviss\xc3\xa4 (esimerkiksi p\xc3\xa4evakava \xe2\x80\x99p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ohjelma\xe2\x80\x99, ei \xe2\x80\x9dp\xc3\xa4evkava\xe2\x80\x9d)\n_START_SECTION_\nYhdyssanat suomen kieless\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen kieless\xc3\xa4 voidaan muodostaa uusia yhdyssanoja loputtomasti. Yhdyssanat voivat my\xc3\xb6s olla moniosaisia (vuoroty\xc3\xb6tuntilistakansio, kolmivaihekilowattituntimittari, k\xc3\xa4sipyyherullaj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4), mutta tekstin luettavuuden helpottamiseksi liian pitk\xc3\xa4t yhdyssanat suositetaan jaettavaksi (kansio vuoroty\xc3\xb6tuntilistoille, vuoroty\xc3\xb6tuntilistojen kansio tms.). Silloin, kun on ep\xc3\xa4varmuutta siit\xc3\xa4, onko kyseess\xc3\xa4 yhdyssana vai sanaliitto, on useimmiten erilleen kirjoittamista suosittava, sill\xc3\xa4 kovin pitk\xc3\xa4sanainen teksti helposti vaikuttaa ik\xc3\xa4v\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ja raskaalta._NEWLINE_Yhdyssanan alkuosa on tavallisimmin nominatiivissa tai genetiiviss\xc3\xa4. Joistakin sanoista, erityisesti kaikista -nen-loppuisista sanoista sek\xc3\xa4 muutamista lukusanoista k\xc3\xa4ytet\xc3\xa4\xc3\xa4n kuitenkin erityist\xc3\xa4 yhdyssanamuotoa silloin kun ne esiintyv\xc3\xa4t yhdys\xc2\xadsanan alkuosana, esimerkiksi ihminen > ihmiskunta, kolme > kolmiosainen._NEWLINE_Joissakin vanhoissa yhdyssanoissa taipuvat sek\xc3\xa4 perusosa ett\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4riteosa: Uusikaupunki\xc2\xa0: Uudessakaupungissa, omatunto\xc2\xa0: omalletunnolleen, vanhapiika\xc2\xa0: vanhojapiikoja. T\xc3\xa4lt\xc3\xa4 osin sukunimien ja paikannimien taivutus eroaa: Isoaho\xc2\xa0: Isolla-aholla (paikannimi) mutta Isoaho\xc2\xa0: Isoaholla (sukunimi)._NEWLINE_Suomen kieless\xc3\xa4 paikannimet kirjoitetaan p\xc3\xa4\xc3\xa4s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6isesti yhteen: Calais\xe2\x80\x99nsalmi, Keltainenmeri, Tyynimeri (mutta Tyyni valtameri). Sama koskee kasvi- ja el\xc3\xa4inlajeja: amerikankettukoira, valkop\xc3\xa4\xc3\xa4merikotka._NEWLINE_Se, kirjoitetaanko jotkin sanat yhteen vai erilleen, voi joskus huomattavasti vaikuttaa merkitykseen. Esim. \xc3\xa4idinkieli on kieli, jonka ihminen on oppinut ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4, ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 sana perustuu siihen, ett\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes kaikilla tuo kieli on opittu ensisijaisesti \xc3\xa4idilt\xc3\xa4. Sen sijaan \xc3\xa4idin kieli voi tarkoittaa mit\xc3\xa4 tahansa \xc3\xa4idin puhumaa kielt\xc3\xa4. K\xc3\xa4vin juurihoidossa ei tarkoita samaa kuin k\xc3\xa4vin juuri hoidossa. Nuoren miehen asunto on tietyn ik\xc3\xa4vuosiltaan nuoren miehen asunto mutta nuorenmiehen asunto tietyn nuorenmiehen eli naimattoman miehen asunto, ja nuorenmiehenasunto on naimattomalle miehelle tyypillinen asunto.'