b'\n_START_ARTICLE_\nDraken kaava\n_START_PARAGRAPH_\nDraken kaava (tunnetaan my\xc3\xb6s Green Bankin tai Saganin yht\xc3\xa4l\xc3\xb6n\xc3\xa4) on laskukaava, jolla arvioidaan Maan ulkopuolisen el\xc3\xa4m\xc3\xa4n todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyytt\xc3\xa4. Sen kehitti tohtori Frank Drake 1960-luvulla yritt\xc3\xa4ess\xc3\xa4\xc3\xa4n arvioida teknisesti kehittyneiden sivilisaatioiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4 Linnunradassa. Koska montakaan yht\xc3\xa4l\xc3\xb6n tekij\xc3\xa4\xc3\xa4 ei tunneta, voidaan kaavaa pit\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 ajatusleikkin\xc3\xa4._NEWLINE_Kaava perustuu evoluutioteoriaan, ajatukseen, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4htienv\xc3\xa4list\xc3\xa4 kaasupilvest\xc3\xa4 syntyy tietyll\xc3\xa4 nopeudella t\xc3\xa4hti\xc3\xa4, joille syntyy tietyll\xc3\xa4 todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyydell\xc3\xa4 elinkelpoisia planeettoja, joille tietyll\xc3\xa4 todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyydell\xc3\xa4 \xc3\xa4lyllist\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Ei tiedet\xc3\xa4 tarkkaan, miten todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6ist\xc3\xa4 esimerkiksi \xc3\xa4lyllisen el\xc3\xa4m\xc3\xa4n syntyminen on. Mahdollisesti t\xc3\xa4t\xc3\xa4 voidaan arvioida evoluutionopeudesta hyvin karkeasti. Siksi Draken kaavasta ei osata laskea el\xc3\xa4m\xc3\xa4n syntymisen todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyytt\xc3\xa4. Monia arvailuja yht\xc3\xa4l\xc3\xb6n kertoimille on esitetty. Eritt\xc3\xa4in aktiivisilla ja kuumilla t\xc3\xa4hdill\xc3\xa4 tai liian kylmill\xc3\xa4 t\xc3\xa4hdill\xc3\xa4 ei todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti ole elinkelpoisia planeettoja. Ns. kuumia jupitereita omistavilla t\xc3\xa4hdill\xc3\xa4 ei ehk\xc3\xa4 ole elinkelpoisia planeettoja. Maan lis\xc3\xa4ksi Aurinkokunnassa on sopivalla et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4 Auringosta Mars ja Venus, joille voisi kehitty\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nDraken kaavan k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6n ratkaisu\n_START_PARAGRAPH_\nDraken kaavan kertoimia ei tunne kukaan. Optimistisimman arvion mukaan teknisi\xc3\xa4 sivilisaatioita syntyy jokaista t\xc3\xa4hte\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4lle planeetalle, ja pessimistisimm\xc3\xa4n mukaan muilla t\xc3\xa4hdill\xc3\xa4 kuin Auringolla ei ole ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4\xc3\xa4n edes el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 kantavia planeettoja._NEWLINE_Er\xc3\xa4\xc3\xa4n kohtuullisen optimistisen laskelman mukaan Linnunradassa olisi t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 hetkell\xc3\xa4 noin 250 teknist\xc3\xa4 sivilisaatiota, jotka el\xc3\xa4v\xc3\xa4t 10000 vuotta. Sivilisaatioiden v\xc3\xa4li olisi noin 2500 valovuotta._NEWLINE_Ei osata sanoa, miten tarkkaan elinkelpoisen planeetan keskust\xc3\xa4hden olisi muistutettava Aurinkoa, jotta el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 voisi siell\xc3\xa4 esiinty\xc3\xa4. Linnunradassa on noin 500 miljardia t\xc3\xa4hte\xc3\xa4. Gliesen luettelon l\xc3\xa4hit\xc3\xa4hdist\xc3\xa4 noin 10\xc2\xa0% on Auringon kaltaisia t\xc3\xa4hti\xc3\xa4. T\xc3\xa4sm\xc3\xa4lleen Auringon spektriluokkaa olevia t\xc3\xa4hti\xc3\xa4 on noin 1\xc2\xa0% kaikista l\xc3\xa4hit\xc3\xa4hdist\xc3\xa4. Viel\xc3\xa4 v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n on Auringon kaksosia, jotka ovat massaltaan ja muilta ominaisuuksiltaan melkein t\xc3\xa4sm\xc3\xa4lleen Auringon kopioita. L\xc3\xa4hin Auringon kaksonen on 48 valovuoden p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 oleva 18 Scorpii. Silloin Auringon kaksosia olisi hieman alle promillen verran. Lis\xc3\xa4ksi on arvioitu, ett\xc3\xa4 vaikkapa punaista k\xc3\xa4\xc3\xa4pi\xc3\xb6t\xc3\xa4 kiert\xc3\xa4vill\xc3\xa4 j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4isplaneettojen kuilla saattaisi olla el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n arvion mukaan noin tuhannen valovuoden s\xc3\xa4teell\xc3\xa4 olisi 10 miljoonaa t\xc3\xa4hte\xc3\xa4, ja 100 valovuoden s\xc3\xa4teell\xc3\xa4 10 000 t\xc3\xa4hte\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n mukaan 100 valovuoden p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 saattaisi olla noin 10 Auringon kaksosta. Nykyisten teorioiden mukaan aurinkokunta syntyy aina t\xc3\xa4hdelle. Kyse onkin siit\xc3\xa4 osuuko planeetta sopivalle et\xc3\xa4isyydelle t\xc3\xa4hdest\xc3\xa4, ettei se ole liian kuuma tai liian kylm\xc3\xa4. Pessimistisen arvion mukaan planeetan on oltava viiden prosentin tarkkuudella samalla et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4 keskust\xc3\xa4hdest\xc3\xa4\xc3\xa4n kuin Maa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in pessimisti voisi v\xc3\xa4itt\xc3\xa4\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 voisi teoriassa olla vain Auringon kaksosella, jolla on Maan tyyppinen planeetta et\xc3\xa4isyydell\xc3\xa4, joka on 0,975-1,25 AU:ta. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 siksi, ettei planeettoja kierr\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes samalla tavoin kuin harvoin. Jo ensimm\xc3\xa4inen laskelma n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4isi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n mukaan, ett\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 voitaisiin etsi\xc3\xa4 joka 20000:lta t\xc3\xa4hdelt\xc3\xa4. Lis\xc3\xa4ksi planeetan rata ei saa olla liian soikea, planeetta ei saa olla liian kevyt tai painava, se ei saa py\xc3\xb6ri\xc3\xa4 liian hitaasti ja niin edelleen.'