b'\n_START_ARTICLE_\nKiltuanj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 1\xc2\xa0000 hehtaaria eli 10 km\xc2\xb2. Se on 11,3 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 4,8 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4, mutta suuri leveysarvo johtuu 2,7 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4st\xc3\xa4 Niskalahdesta. J\xc3\xa4rven suurimpana leveyten\xc3\xa4 voisi pit\xc3\xa4\xc3\xa4 2,2 kilometri\xc3\xa4, joka saadaan ilman Niskalahden lounaaseen ty\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4\xc3\xa4 lahtea. J\xc3\xa4rven selk\xc3\xa4 on hyvin avoin ja siihen kohdistuu suurin tuulivaikutus kaakkois-luoteis-suunnasta._NEWLINE_J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on laskettu olevan 32 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 10 ha, mik\xc3\xa4 on noin 1\xc2\xa0% j\xc3\xa4rven kokonaispinta-alasta. Saarista Savisaari, Kuivaniemi ja T\xc3\xb6lpp\xc3\xa4sen saaret on yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 24 ovat yli aarin ja loput 4 ovat alle aarin kokoisia. Muita saaria ovat Selk\xc3\xa4saaret, Kirvesluoto, Huhtihiekka, K\xc3\xa4kisaari, Antinniemi, Kalmasaari, K\xc3\xa4rpp\xc3\xa4saari ja Merkkuusaari. _NEWLINE_J\xc3\xa4rvi on luodattu ja siit\xc3\xa4 on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 83 miljoonaa m\xc2\xb3 eli 0,083 km\xc2\xb3. J\xc3\xa4rven keskisyvyys on 8,2 metri\xc3\xa4 ja suurin syvyys on 36,5 metri\xc3\xa4. Syvin kohta sijaitsee Selk\xc3\xa4saarien it\xc3\xa4puolella keskell\xc3\xa4 j\xc3\xa4rve\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven pituussuunnassa ja j\xc3\xa4rvensel\xc3\xa4n keskell\xc3\xa4 kulkee pitkien ja kapeiden syv\xc3\xa4nteiden sarja._NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 44 kilometri\xc3\xa4, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 6 kilometri\xc3\xa4. Sen rannat ovat alavaa mets\xc3\xa4maata, joka on monin paikoin soistunutta. Kaakkoisp\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitseva Kiltuanm\xc3\xa4ki ja j\xc3\xa4rven rannat siit\xc3\xa4 kaakkoon p\xc3\xa4in ovat jyrkempi\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 ei ole juurikaan kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4 asutusta, mutta vapaa-ajan asuntoja on rannoille rakennettu yli 60. Niille johtaa tiet yhdystielt\xc3\xa4 5862 tai Kiltuan voimalaitoksen tielt\xc3\xa4. Jyrk\xc3\xa4n kyl\xc3\xa4 sijaitsee Oulunlammella, mutta sill\xc3\xa4 ei ole vaikutusta j\xc3\xa4rven tilaan lukuun ottamatta Jyrk\xc3\xa4n voimalaitoksen s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nS\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely ja virtaamat\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus on 145,3 metri\xc3\xa4 mpy. J\xc3\xa4rve\xc3\xa4 on s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely vuodesta 1961 siten, ett\xc3\xa4 vedenpinnan ali- ja yl\xc3\xa4korkeudeksi on m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty raja-arvot 144,04 metri\xc3\xa4 ja 146,29 metri\xc3\xa4 mpy. S\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stely\xc3\xa4 on tehty voimatalouden tarpeisiin ja s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelyluvan haltija on Savon Voima Oyj. Veden korkeuksista on mittaustietoa vuodesta 1960 alkaen. T\xc3\xa4n\xc3\xa4 aikana j\xc3\xa4rven keskivedenkorkeus on ollut 145,40 metri\xc3\xa4 mpy. (arvot N60-j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4) ja vuotuinen keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen vaihtelu on ollut 2,05 metri\xc3\xa4. Ylin vedenkorkeus on ollut 146,38 metri\xc3\xa4 (kes\xc3\xa4kuussa 1964) ja alin vedenkorkeus on ollut 143,32 (huhtikuussa 1960), joten  \xc3\xa4\xc3\xa4rivaihtelu on ollut 3,06 metri\xc3\xa4._NEWLINE_J\xc3\xa4rven lasku-uomassa Oulunkosken alla Oulunlammessa on Jyrk\xc3\xa4n s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stelypato. Padon virtaamatietoja on Suomen Ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6keskuksessa tallessa vuodesta 1998 alkaen. Niiden mukaan keskivirtaama on ollut 7,2 m\xc2\xb3/s, keskiylivirtaama 27 m\xc2\xb3/s ja keskialivirtaama 1,9 m\xc2\xb3/s. Suurin virtaama on ollut 60 m\xc2\xb3/s (tammikuussa 2006) ja pienein virtaama 0,9 m\xc2\xb3/s (syyskuussa 1999).\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi sijaitsee Vuoksen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (vesist\xc3\xb6aluetunnus 04) Nilsi\xc3\xa4n reitin valuma-alueen\xc2\xa0(04.6) Nurmijoen alueella\xc2\xa0(04.64), jonka Kiltuanj\xc3\xa4rven alueeseen (04.643) j\xc3\xa4rvi kuuluu._NEWLINE_Valuma-alue saa p\xc3\xa4\xc3\xa4osan vedest\xc3\xa4\xc3\xa4n Laakaj\xc3\xa4rven alueelta ja vesist\xc3\xb6n yl\xc3\xa4juoksulta, sek\xc3\xa4 omalta alueeltaan (04.644), johon laskee id\xc3\xa4st\xc3\xa4 my\xc3\xb6s pieni Keinosenjoen valuma-alue (04.648). Laakaj\xc3\xa4rvi (34,7 km\xc2\xb2) laskee Kiltuanj\xc3\xa4rven it\xc3\xa4rantaan Laakajokea ja siin\xc3\xa4 olevaa Laakalampea (56 ha) my\xc3\xb6ten, mutta suurin osa Laakaj\xc3\xa4rven vedest\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4stet\xc3\xa4\xc3\xa4n Kiltuan voimalaitoksen l\xc3\xa4pi. Voimalalle johtaa Laakaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 vajaa kolme kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 kanava. Pienempi m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vett\xc3\xa4 kulkee Haajaistensalmen kautta, joka on Haajaistenj\xc3\xa4rven (449 ha) lasku-uoma ja my\xc3\xb6s Keinosenjoen valuma-alueen lasku-uoma._NEWLINE_Kiltuanj\xc3\xa4rven alueella on 19 yli hehtaarin kokoista j\xc3\xa4rve\xc3\xa4 tai lampea, jotka laskevat suoraan tai v\xc3\xa4lillisesti j\xc3\xa4rveen. Niist\xc3\xa4 huomattavimpia ovat Haajaistenj\xc3\xa4rvi, jonka kautta laskevat my\xc3\xb6s K\xc3\xa4m\xc3\xa4r\xc3\xa4isenj\xc3\xa4rvi (231 ha), Mustaj\xc3\xa4rvi (138 ha), Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi (155 ha), Hukkalampi (15 ha), L\xc3\xb6ytynlampi (30 ha) ja Ahveninen (269 ha)._NEWLINE_J\xc3\xa4rven lasku-uoma kulkee Jyrk\xc3\xa4n voimalaitoksen l\xc3\xa4pi. Niskalahden pohjukassa on sijainnut Oulunkoski, joka on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt voimalan patoaltaaseen ja laskujoen alajuoksuun on muodostunut Oulunlampi.'