b'\n_START_ARTICLE_\nAikamatkustus\n_START_PARAGRAPH_\nAikamatkustus (my\xc3\xb6s aikamatkailu ja matkustaminen ajassa) tarkoittaa aineen liikkumista ajassa eteen- ja/tai taaksep\xc3\xa4in. Yleens\xc3\xa4 sill\xc3\xa4 tarkoitetaan ihmisen matkustusta ajassa. Fyysikot eiv\xc3\xa4t ole yksimielisi\xc3\xa4 siit\xc3\xa4, onko t\xc3\xa4llainen liikkuminen ajassa ylip\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 mahdollista, mutta aikamatkailun mahdottomuutta ei ole todistettu. _NEWLINE_Mik\xc3\xa4li matkustaminen ajassa on mahdollista, se aiheuttaa monia k\xc3\xa4sitteellisi\xc3\xa4 ongelmia, aikaparadokseja. Todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti tunnetuin aikaparadoksi on niin sanottu isois\xc3\xa4paradoksi, joka koskee menneisyyden muuttamista.\n_START_SECTION_\nAika fysiikassa\n_START_PARAGRAPH_\nFysiikassa perussuure aika (tunnus t) m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n tapahtumien v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 et\xc3\xa4isyyten\xc3\xa4 aika-avaruuden nelj\xc3\xa4nnell\xc3\xa4 akselilla. Albert Einsteinin suppean suhteellisuusteorian mukaan aikaa ei voi esitt\xc3\xa4\xc3\xa4 muuten kuin aika-avaruuden osana. Tapahtumien v\xc3\xa4linen et\xc3\xa4isyys riippuu tapahtumia tarkkailevien havainnoijien suhteellisesta nopeudesta tapahtumaan n\xc3\xa4hden. Yleinen suhteellisuusteoria muutti ajan m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kaareutuneen aika-avaruuden k\xc3\xa4sitteen. Ajan kuluessa eteenp\xc3\xa4in eristetyss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 entropia eli haje kasvaa aina, joten entropian kasvusta voidaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 ajan suunta. Normaalisti syysuhteen mukaisesti syy on my\xc3\xb6s aina ennen seurausta._NEWLINE_Ajan voi k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s nopeudeksi, jolla eri ilmi\xc3\xb6t tapahtuvat. Einsteinin suhteellisuusteorian mukaan esimerkiksi suuressa painovoimakent\xc3\xa4ss\xc3\xa4 aika kuluu hitaammin kuin t\xc3\xa4t\xc3\xa4 pienemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 painovoimakent\xc3\xa4ss\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy esimerkiksi kemiallisten reaktioiden ja kellojen k\xc3\xa4ynnin hidastumisena. Ihmiset eiv\xc3\xa4t kuitenkaan voi huomata ajan kulumisessa tapahtuvia muutoksia l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4\xc3\xa4n, sill\xc3\xa4 ihmisen aivot ja havainnointi toimivat samalla aikaan sidotulla nopeudella.\n_START_SECTION_\nAikamatkailun ajatuksen historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1949 it\xc3\xa4valtalainen matemaatikko Kurt G\xc3\xb6del \xe2\x80\x9dl\xc3\xb6ysi\xe2\x80\x9d uudentyyppisen aika-avaruuden, joka antoi ensimm\xc3\xa4isi\xc3\xa4 viitteit\xc3\xa4 fysiikan lakien mahdollisesta aikamatkustuksen sallimisesta. G\xc3\xb6delin teoreettisessa kaikkeudessa oli erikoisena piirteen\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kaikkeuden py\xc3\xb6riminen. Siin\xc3\xa4 saattoi yleisen suhteellisuusteoriankin mukaan l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 aikamatkalle ja palata ennen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6\xc3\xa4\xc3\xa4n, vaikka suhteellisuusteorian kehitt\xc3\xa4j\xc3\xa4 Albert Einstein oli itse sit\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4, etteiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nen teoriansa sallineet aikamatkustuksen mahdollisuutta. G\xc3\xb6delin laskelmat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan mahdollista aikamatkailua siin\xc3\xa4 kaikkeudessa, jossa me el\xc3\xa4mme, sill\xc3\xa4 tutkijat ovat todistaneet, ettei kaikkeus py\xc3\xb6ri. Lis\xc3\xa4ksi G\xc3\xb6del oletti laskuissaan, ett\xc3\xa4 Einsteinin kosmologisella vakiolla olisi nollasta poikkeava arvo, mist\xc3\xa4 kaikki tutkijat eiv\xc3\xa4t ole nykyaikana yksimielisi\xc3\xa4. _NEWLINE_G\xc3\xb6delin esitt\xc3\xa4mien ajatusten j\xc3\xa4lkeen on l\xc3\xb6ydetty lis\xc3\xa4\xc3\xa4 mahdollisuuksia, jotka mahdollistaisivat aikamatkustuksen rikkomatta yleist\xc3\xa4 suhteellisuusteoriaa. T\xc3\xa4llaisia aikamatkustuksen sallivia ilmi\xc3\xb6it\xc3\xa4 voisivat olla esimerkiksi py\xc3\xb6riv\xc3\xa4n mustan aukon sisus tai kaikkeus, jossa kaksi niin sanottua kosmista j\xc3\xa4nnett\xc3\xa4 ohittaa toisensa hyvin suurilla nopeuksilla. \xc3\x84\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen ohuet ja huippupitk\xc3\xa4t kosmiset j\xc3\xa4nteet ovat kaikkeuden alkuhetkill\xc3\xa4 syntyneiden symmetriarikkojen tuottamia.\n_START_SECTION_\nMadonrei\xc3\xa4t ja kosmiset j\xc3\xa4nteet\n_START_PARAGRAPH_\nFysiikan lait tekev\xc3\xa4t valoa nopeammasta liikkumisesta mahdotonta, mik\xc3\xa4 samalla est\xc3\xa4\xc3\xa4 aineen matkaamista ajassa t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 perusteella. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei kuitenkaan todista aikamatkustusta mahdottomaksi, koska suhteellisuusteoria ei kiell\xc3\xa4 aika-avaruuden k\xc3\xa4pristymist\xc3\xa4. Mik\xc3\xa4li aika-avaruus ajatellaan kumisena kalvona, jota mik\xc3\xa4 tahansa massiivinen kohde taivuttaa jonkin verran, voidaan ajatella, ettei kyseinen kalvo ole t\xc3\xa4ysin suora. Tarpeeksi k\xc3\xa4pristyneen kalvon voidaan ajatella olevan monikerroksisesti taiteltu. Jos taitellun kalvon \xe2\x80\x9dylimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 kerroksessa\xe2\x80\x9d sijaitsee tarpeeksi raskas huippumassiivinen kohde kuten mustien aukkojen sisuksissa mahdollisesti esiintyv\xc3\xa4 singulariteetti, sen massa saattaa riitt\xc3\xa4\xc3\xa4 tekem\xc3\xa4\xc3\xa4n aukon aika-avaruuteen. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 aukkoa pitkin olisi teoriassa mahdollista siirty\xc3\xa4 ylimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 kerroksesta alempiin kerroksiin \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen nopeasti. Koska suhteellisuusteoria mahdollistaa ajan nopeuden erilaisuuden eri paikoissa, voisi aika toisen aukon suulla kulkea eri tahtiin kuin muodostuneen tunnelin toisessa p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in aukkojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 nopeasti matkaava havaitsija siirtyisi hetkess\xc3\xa4 toiseen aikaan ja aikamatkustus toteutuisi. T\xc3\xa4llaisia aikamatkustuksen mahdollistavia \xe2\x80\x9dtunneleita\xe2\x80\x9d aika-avaruuden eri pisteiden v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 kutsutaan nimell\xc3\xa4 madonrei\xc3\xa4t._NEWLINE_Aikamatkustus voisi ainakin teoriassa olla mahdollista my\xc3\xb6s kosmisten j\xc3\xa4nteiden avulla. Aika-avaruus on j\xc3\xa4nteen ulkopuolella laakea, mutta j\xc3\xa4nteen kohdalla se katkeaa ter\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi reunaksi. Stephen Hawking on verrannut kosmista j\xc3\xa4nnett\xc3\xa4 paperista leikattuun kartioon. Kun paperisesta ympyr\xc3\xa4st\xc3\xa4 leikataan irti sektori, voidaan t\xc3\xa4m\xc3\xa4 irtileikattu pala taivuttaa kartioksi. Kartiopinnan aika-avaruus on t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in laakea, koska se on samasta paperista kuin alkuper\xc3\xa4inenkin ympyr\xc3\xa4, mutta kartion k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4 aika-avaruus on kaareutunut. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 voidaan huomata siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 kartion k\xc3\xa4rjest\xc3\xa4 tietylle et\xc3\xa4isyydelle piirretyn ympyr\xc3\xa4n keh\xc3\xa4 on lyhyempi kuin sellaisen ympyr\xc3\xa4n keh\xc3\xa4, joka on piirretty alkuper\xc3\xa4isen ympyr\xc3\xa4n keskipisteest\xc3\xa4 t\xc3\xa4lle samalle et\xc3\xa4isyydelle. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtaa siihen, ett\xc3\xa4 k\xc3\xa4rjen ymp\xc3\xa4ri kierrett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 matka ei ole yht\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 kuin alkuper\xc3\xa4isen laakean aika-avaruuden perusteella voisi olettaa, vaan lyhyempi. Yksitt\xc3\xa4inen kosminen j\xc3\xa4nne aiheuttaa samanlaisen lyhenemisen, sill\xc3\xa4 laakeasta aika-avaruudesta leikkautunut palanen lyhent\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4nteen ymp\xc3\xa4ri kuljettavaa matkaa muuttamatta j\xc3\xa4nteen suunnasta mitattua aikaa tai et\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi yksitt\xc3\xa4inen kosminen j\xc3\xa4nne ei voi aiheuttaa aikamatkailuun vaadittavia aikasilmukoita, mutta kahden j\xc3\xa4nteen kohdatessa tilanne on toinen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in ensimm\xc3\xa4isen j\xc3\xa4nteen aika ja avaruus vaikuttavat toisen j\xc3\xa4nteen ajan suuntaan. Mik\xc3\xa4li kosmiset j\xc3\xa4nteet liikkuvat toistensa suhteen l\xc3\xa4hes valonnopeudella, molempien j\xc3\xa4nteiden ymp\xc3\xa4ri kierrett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 voidaan mahdollisesti matkustaa menneisyyteen.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4enn\xc3\xa4inen matkustaminen tulevaisuuteen suurien nopeuksien avulla\n_START_PARAGRAPH_\nSuhteellisuusteorian mukaan on periaatteessa mahdollista n\xc3\xa4enn\xc3\xa4isesti matkustaa tulevaisuuteen, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4 ei ole k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 mahdollista, koska tarvittavaa tekniikkaa ei ole. N\xc3\xa4enn\xc3\xa4isen tulevaisuuteen matkustamisen teoreettiset perusteet on tunnettu jo 1900-luvun alusta l\xc3\xa4htien, jolloin fyysikko Albert Einstein julkaisi suhteellisuusteoriansa. Einsteinin keksiess\xc3\xa4 ajan kulun nopeuden riippuvan havaitsijan nopeudesta h\xc3\xa4n tuli samalla luoneeksi tulevaisuuteen suuntautuvan aikamatkustuksen perusteet. Mik\xc3\xa4li ihmiskunnan tekniikan taso olisi tarpeeksi korkea, voisi ihminen n\xc3\xa4enn\xc3\xa4isesti matkustaa tulevaisuuteen, kun olisi rakennettu hyvin suurilla nopeuksilla liikkuva ja jo valonnopeutta l\xc3\xa4hestyv\xc3\xa4 avaruusalus, jolla h\xc3\xa4n poistuu Maapallolta. Aika kuluisi eri tahtiin avaruudessa liikkuvan avaruusaluksen ja Maapallon suhteen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi kyseinen matkaaja tuntisi vain pienen hetken kuluneen, vaikka Maassa olisi kulunut hyvinkin pitk\xc3\xa4 aika. Esimerkiksi jos avaruusaluksen nopeus on 99,9999999996 prosenttia valonnopeudesta ja alus viipyy avaruudessa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n, on sen palatessa Maassa kulunut tuhat vuotta paikallista aikaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 ajan hidastuminen nopeuden kasvaessa on todistettu k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oikeaksi, vaikkakin huomattavasti pienemm\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mittakoossa. Mittaamalla hiukkaskiihdyttimiss\xc3\xa4 liikkuvien myonien hajoamisnopeuksien kestoa suhteessa hitaasti liikkuvien myonien vastaaviin elinkaarien pituuksiin, ovat mittaustulokset olleet suhteellisuusteorian mukaisia. _NEWLINE_Niin sanottu kaksosten paradoksi on usein toistettu havainnollistus siit\xc3\xa4, mit\xc3\xa4 t\xc3\xa4llainen aikamatkustus merkitsisi. Tarinassa toinen nuori kaksonen j\xc3\xa4\xc3\xa4 maan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle ja toinen l\xc3\xa4htee valtavan nopealla aluksella avaruuteen. Toisen kaksonen palaa maan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle ja on edelleen nuori, mutta toinen on maan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tullut jo vanhukseksi._NEWLINE_Ihmiskunnan tekniikan taso ei riit\xc3\xa4 tarvittavilla nopeuksilla liikkuvien alusten rakentamiseen. Vaikka sopivalla vauhdilla liikkuva avaruusalus voitaisiinkin rakentaa, kiihdytys suureen nopeuteen kest\xc3\xa4isi hyvin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n, sill\xc3\xa4 ihmisen keho ei kest\xc3\xa4isi suurta kiihdytyst\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSuhteellisen ja todellisen aikamatkan erot\n_START_PARAGRAPH_\nAikamatkat voidaan jakaa kahteen tyyppiin, joista toista voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 suhteellisena aikamatkustuksena ja toista \xe2\x80\x9dtodellisempana\xe2\x80\x9d matkustamisena ajassa. _NEWLINE_Matkustaminen tulevaisuuteen suurien nopeuksien avulla on suhteellista aikamatkustamista. Aikamatka toimisi ainakin teoriassa t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tapauksessa, koska matkustava havaitsija ei suoranaisesti muuttaisi ajan kulkua, vaan pikemminkin nopeuttaisi sit\xc3\xa4 suhteessa toisiin kappaleisiin. Suhteellista aikamatkustusta voidaan ajatella kahtena kulkuneuvona, jotka kulkevat rinnakkain, ja aikaa niiden kulkemina nopeuksina. Mik\xc3\xa4li toinen kulkuneuvo kiihdytt\xc3\xa4\xc3\xa4 vauhtiaan, sen nopeus kasvaa suhteessa toiseen kulkuneuvoon.   _NEWLINE_\xe2\x80\x9dTodellisessa\xe2\x80\x9d aikamatkailussa pyrit\xc3\xa4\xc3\xa4n liikkumaan ajan poikkeamia pitkin esimerkiksi menneisyyteen. Menneisyyteen suuntautuva todellinen aikamatkustus on suhteellista aikamatkustusta vaikeampi teoreettinen ongelma, sill\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 tietty\xc3\xa4 hetke\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4\xc3\xa4 samanaikaisesti menneisyys ja tulevaisuus. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n perusteella voitaisiin sanoa, ett\xc3\xa4 aikamatkailija palaa takaisin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6paikalleen jo ennen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 sotkee loogisuuden ja tuottaa teoreettisia ongelmia.\n_START_SECTION_\nAikakone\n_START_PARAGRAPH_\nJos suhteellisuusteoria mahdollistaa aikamatkailun, olisi my\xc3\xb6s periaatteessa mahdollista rakentaa tai luoda laite, jolla pystyisi matkaamaan ajassa. Teoriassa t\xc3\xa4llainen kone voitaisiin rakentaa, mutta ihmiskunnan teknologisen tiet\xc3\xa4myksen taso ei viel\xc3\xa4 riit\xc3\xa4 siihen. Lis\xc3\xa4ksi n\xc3\xa4m\xc3\xa4 rakennusohjeet vaativat joidenkin viel\xc3\xa4 todistamatta olevien teorioiden paikkansapit\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4. Esimerkiksi ei viel\xc3\xa4 tiedet\xc3\xa4, onko madonreikien vakauttaminen ylip\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 mahdollista vai hajoavatko ne sekunnin murto-osassa syntym\xc3\xa4ns\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen. _NEWLINE_Aikakoneena voisi esimerkiksi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 madonreik\xc3\xa4\xc3\xa4, jonka ihminen on keinotekoisesti luonut. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 voisi onnistua, mik\xc3\xa4li pystytt\xc3\xa4isiin rakentamaan todella tehokas hiukkaskiihdytin. Mahdollisesti joissain jo olemassa tai rakenteilla olevissa kiihdyttimiss\xc3\xa4 voisi luoda hyvin lyhytik\xc3\xa4isi\xc3\xa4 madonreiki\xc3\xa4, jotka katoaisivat hetkess\xc3\xa4 syntym\xc3\xa4ns\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen. Fysiikan lait eiv\xc3\xa4t tee madonrei\xc3\xa4n vakauttamisesta mahdotonta, mutta ne eiv\xc3\xa4t my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n todista sen olevan mahdollista. Er\xc3\xa4s toimiva keino voisi olla sy\xc3\xb6tt\xc3\xa4\xc3\xa4 madonreik\xc3\xa4\xc3\xa4n jatkuvasti negatiivista energiaa, mutta ihmiskunnan nykytiet\xc3\xa4myksen valossa ei voida varmasti sanoa t\xc3\xa4m\xc3\xa4n keinon tepsiv\xc3\xa4n. Lis\xc3\xa4ksi fyysikko Matt Visser on laskenut, ett\xc3\xa4 tarvittavan negatiivisen energian m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 vastaisi Auringon kymmeness\xc3\xa4 miljardissa vuodessa tuottamaa kokonaisenergiaa. Mik\xc3\xa4li madonrei\xc3\xa4n kuitenkin pystyisi vakauttamaan, sen eri p\xc3\xa4iden ajat pit\xc3\xa4isi seuraavaksi saada poikkeamaan toisistaan. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 onnistuisi esimerkiksi laittamalla toisen p\xc3\xa4\xc3\xa4n kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n vuosiksi hiukkaskiihdytint\xc3\xa4 tai viem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 toisen p\xc3\xa4\xc3\xa4n hyvin raskaan kohteen kuten neutronit\xc3\xa4hden l\xc3\xa4heisyyteen vuosiksi. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in aika kulkisi madonrei\xc3\xa4n eri p\xc3\xa4iss\xc3\xa4 eri tahtiin ja ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4 sis\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 A saavuttaisiin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 B eri aikaan kuin l\xc3\xa4htiess\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nAikamatkustus eritt\xc3\xa4in pieness\xc3\xa4 mittakaavassa\n_START_PARAGRAPH_\nYleens\xc3\xa4 aikamatkustuksella tarkoitetaan konkreettista ja huomattavaa siirtymist\xc3\xa4 ajasta toiseen, mutta Albert Einsteinin suhteellisuusteoriat mahdollistavat my\xc3\xb6s hyvin pieness\xc3\xa4 mittakaavassa tapahtuvan aikamatkustuksen. T\xc3\xa4llainen aikamatkustus on kuitenkin mittasuhteiltaan sellaista luokkaa, etteiv\xc3\xa4t ihmiset huomaa liikkuneensa ajassa korkeintaan sekunnin murto-osan verran. Esimerkiksi avaruuslent\xc3\xa4jien l\xc3\xa4htiess\xc3\xa4 avaruuteen he altistuvat eritt\xc3\xa4in suurille nopeuksille ja t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in voidaan sanoa, ett\xc3\xa4 he ovat matkanneet sekunnin murto-osan ajassa tulevaisuuteen. Kyseess\xc3\xa4 ovat kuitenkin eritt\xc3\xa4in lyhyet ajanjaksot.\n_START_SECTION_\nAikamatkustuksen riskit\n_START_PARAGRAPH_\nVaikka matkaaminen ajassa olisikin mahdollista, siihen sis\xc3\xa4ltyy useita riskej\xc3\xa4. Jos j\xc3\xa4tet\xc3\xa4\xc3\xa4n pois kaikki menneisyyden muuttamisesta syntyv\xc3\xa4t ongelmat, j\xc3\xa4\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljelle viel\xc3\xa4 joukko itse ajassa matkustamiseen liittyvi\xc3\xa4 uhkatekij\xc3\xb6it\xc3\xa4. Aikamatkustuksen vaatima aikamatkahorisontti tuo omat riskins\xc3\xa4 matkustamiseen. Mustan aukon horisontti koostuu niist\xc3\xa4 valons\xc3\xa4teist\xc3\xa4, jotka juuri ja juuri v\xc3\xa4lttyv\xc3\xa4t putoamasta aukkoon, kun taas aikamatkahorisontti koostuu niist\xc3\xa4 valons\xc3\xa4teist\xc3\xa4, jotka kohtaavat toisensa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi mustan aukon horisontti ja aikamatkahorisontti muistuttavat toisiaan. Mik\xc3\xa4li t\xc3\xa4llainen aikamatkahorisontti olisi aikakoneen toimivuuden ehto \xe2\x80\x93 kuten esimerkiksi fyysikko Stephen Hawking arvelee \xe2\x80\x93 syntyy riski siit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 aikamatkustaja j\xc3\xa4\xc3\xa4 valons\xc3\xa4teiden kanssa kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n rajattua aluetta kokien toistuvia tapahtumia. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in aikamatkaaja ei siirryk\xc3\xa4\xc3\xa4n hetkess\xc3\xa4 pisteest\xc3\xa4 A pisteeseen B vaan j\xc3\xa4\xc3\xa4 kiert\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n toistuvien tapahtumien sarjaa, jota kutsutaan aikasilmukaksi. _NEWLINE_Aikamatkahorisontti tuottaa viel\xc3\xa4 toisenkin riskin. Valons\xc3\xa4teiden kiert\xc3\xa4ess\xc3\xa4 jatkuvasti samaa pistett\xc3\xa4 ne tuovat nollapiste-energiansa yh\xc3\xa4 uudelleen samaan paikkaan, mik\xc3\xa4 johtaa lopulta horisontin energiatiheyden kasvamisen \xc3\xa4\xc3\xa4rett\xc3\xb6m\xc3\xa4ksi. Mik\xc3\xa4li jokin avaruusalus yritt\xc3\xa4isi kulkea t\xc3\xa4llaisen horisontin l\xc3\xa4pi p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4kseen matkaamaan ajassa, se tuhoutuisi kirkkaassa leimahduksessa p\xc3\xa4\xc3\xa4sem\xc3\xa4tt\xc3\xa4 koskaan aikamatkahorisontin l\xc3\xa4pi. Vaikka aikamatkustamista haluavan kulttuurin tekniikka olisi niin korkealla tasolla, ett\xc3\xa4 se pystyy poistamaan virtuaalihiukkasia aikamatkahorisontista, ei edes t\xc3\xa4m\xc3\xa4 poista riski\xc3\xa4 tuhoutua kirkkaassa energiapurkauksessa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in aikamatkahorisontista voi tulla \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen ep\xc3\xa4vakaa, ja pienikin h\xc3\xa4iri\xc3\xb6 \xe2\x80\x93 esimerkiksi avaruusaluksen yritys ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 aikamatkahorisontti p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4kseen matkaamaan ajassa \xe2\x80\x93 saattaa vapauttaa koko horisontin energian yhten\xc3\xa4 ainoana purkauksena tuhoten avaruusaluksen t\xc3\xa4ydellisesti.\n_START_SECTION_\nHiukkastason aikamatkustus\n_START_PARAGRAPH_\nVirtuaalihiukkaset ovat hiukkasia, joita kvanttiteorian mukaan on kaikkialla. Ne ovat hiukkas-antihiukkas-pareja, jotka kumoavat toistensa vaikutuksen heti syntym\xc3\xa4ns\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen, mik\xc3\xa4 johtaa molempien hiukkasien tuhoutumiseen._NEWLINE_Virtuaalihiukkasten joutuessa mustan aukon l\xc3\xa4heisyyteen, toinen virtuaalihiukkaspareista saattaa pudota mustaan aukkoon, jolloin hiukkasparin toinen osapuoli j\xc3\xa4\xc3\xa4 olemaan yksin\xc3\xa4\xc3\xa4n. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt hiukkanen saattaa itsekin joutua mustaan aukkoon, mutta toisaalta se voi my\xc3\xb6s liikkua pois mustan aukon l\xc3\xa4heisyydest\xc3\xa4. Ilmi\xc3\xb6t\xc3\xa4 kutsutaan nimell\xc3\xa4 Hawkingin s\xc3\xa4teily fyysikko Stephen Hawkingin mukaan. _NEWLINE_Virtuaalihiukkasparin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4ytymist\xc3\xa4 mustan aukon l\xc3\xa4heisyydess\xc3\xa4 voidaan tarkastella my\xc3\xb6s toiselta suunnalta. Mik\xc3\xa4li mustaan aukkoon putoaa juuri antihiukkanen, sit\xc3\xa4 voidaan my\xc3\xb6s pit\xc3\xa4\xc3\xa4 mustan aukon vaikutuskent\xc3\xa4st\xc3\xa4 poistuvana tavallisena hiukkasena, mik\xc3\xa4 on selitett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 antihiukkasen erikoispiirteiden avulla. Kun loogisesti katsoen \xe2\x80\x9dv\xc3\xa4\xc3\xa4rin\xe2\x80\x9d kulkeva hiukkanen saavuttaa pisteen, jossa virtuaalihiukkanen vaikuttaa syntyneen, painovoimakentt\xc3\xa4 laittaa sen kulkemaan ajassa eteenp\xc3\xa4in, jolloin se poistuu tavallisena hiukkasena mustan aukon l\xc3\xa4heisyydest\xc3\xa4. N\xc3\xa4in aikamatkustus toteutuu \xc3\xa4\xc3\xa4rimm\xc3\xa4isen pieness\xc3\xa4 mittakaavassa.\n_START_SECTION_\nVapaa tahto\n_START_PARAGRAPH_\nMik\xc3\xa4li aikamatkustus on mahdollista, se tuottaa hankalia kysymyksi\xc3\xa4 ihmisen vapaasta tahdosta. Isois\xc3\xa4paradoksin ratkaisuksi on tarjottu viel\xc3\xa4 tuntemattomia fysiikan lakeja, jotka est\xc3\xa4v\xc3\xa4t aikamatkailijaa tappamasta isois\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kuitenkin tarkoittaisi sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 vapaa tahto olisi vain harha ja ihmisen toimia ohjaisivatkin fysiikan lait. Mik\xc3\xa4li vapaa tahto on vain harha, isois\xc3\xa4paradoksi on helposti ratkaistavissa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kuitenkin asettaa lis\xc3\xa4\xc3\xa4 uusia filosofisia kysymyksi\xc3\xa4 liittyen vapaaseen tahtoon. _NEWLINE_Mik\xc3\xa4li vapaa tahto on todellisuudessa olemassa, eik\xc3\xa4 ole harha, voidaan ratkaisua isois\xc3\xa4paradoksiin hakea hy\xc3\xb6dynt\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kvanttimekaniikan monimaailmoihin perustuvaa tulkintaa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoittaisi k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 ihmisen aistiva kaikkeus on vain yksi monista rinnakkaisulottuvuuksista, joita on \xc3\xa4\xc3\xa4ret\xc3\xb6n m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in vapaa tahto olisi ihmisen kyky\xc3\xa4 tehd\xc3\xa4 menneisyydess\xc3\xa4\xc3\xa4nkin erilaisia p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksi\xc3\xa4, mink\xc3\xa4 ansiosta aikamatkailija pystyisi muuttamaan menneisyytt\xc3\xa4 luoden teoillaan uusia rinnakkaisulottuvuuksia, eli \xe2\x80\x9dvaihtoehtoisia tulevaisuuksia\xe2\x80\x9d. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 tarkoittaisi k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 sit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 jokaisesta ihmisest\xc3\xa4 olisi olemassa lukemattomia m\xc3\xa4\xc3\xa4ri\xc3\xa4 erilaisia \xe2\x80\x9dkopioita\xe2\x80\x9d toisissa vaihtoehtoisissa kaikkeuksissa, jolloin vapaan tahdon k\xc3\xa4site pit\xc3\xa4isi tulkita nykyist\xc3\xa4 laajemmin.   _NEWLINE_Mik\xc3\xa4li vapaa tahto siis on vain harhaa ja esitetyt teoriat rinnakkaiskaikkeuksista pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t paikkansa, on oman isois\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tappaminen isois\xc3\xa4paradoksin mukaisesti mahdollista. Aikamatkailija ei kuitenkaan ollut tappanut isois\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 siin\xc3\xa4 maailmankaikkeudessa, josta h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hti aikamatkalle, mik\xc3\xa4 johtaa siihen, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n siirtyy yhdest\xc3\xa4 rinnakkaisesta kaikkeudesta toiseen. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in aikamatkailija ei tule muuttaneeksi sen kaikkeuden menneisyytt\xc3\xa4, josta l\xc3\xa4hti matkaan, vaan kyseisen kaikkeuden menneisyys pysyy samana kuin ennen aikamatkaa. _NEWLINE_Yht\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n vapaan tahdon ongelmaan tai isois\xc3\xa4paradoksiin esitetyist\xc3\xa4 ratkaisuista ei voida todistaa tai kunnolla edes teoreettisesti osoittaa oikeiksi. Tarjotut ratkaisuehdotukset kuitenkin osoittavat, ett\xc3\xa4 aikamatkustuksesta mahdollisesti syntyv\xc3\xa4t paradoksit eiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4 itsess\xc3\xa4\xc3\xa4n tee aikamatkustuksesta mahdotonta, sill\xc3\xa4 ne ovat mahdollisia ratkaista.\n_START_SECTION_\nEp\xc3\xa4symmetriset atomiytimet\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 2013 joukko CERNin tutkijoita l\xc3\xb6ysi atomiytimi\xc3\xa4, joiden muoto ei ollut symmetrinen vaan p\xc3\xa4\xc3\xa4ryn\xc3\xa4n muotoinen \xe2\x80\x93 toisin sanoen ytimien massa oli jakautunut ep\xc3\xa4tasaisesti. Ytimien k\xc3\xa4rki osoitti tiettyyn suuntaan aika-avaruudessa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 saattaa merkit\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 aika kulkee aina menneisyydest\xc3\xa4 tulevaisuuteen, eik\xc3\xa4 aikamatkustus ole mahdollista.\n_START_SECTION_\nTunnettujen tutkijoiden n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4 aikamatkailusta\n_START_PARAGRAPH_\nMonilla tunnetuilla tutkijoilla on erilaisia n\xc3\xa4kemyksi\xc3\xa4 aikamatkailun mahdollisuudesta tai mahdottomuudesta. Esimerkiksi Albert Einstein katsoi, etteiv\xc3\xa4t h\xc3\xa4nen suhteellisuusteoriansa mahdollistaneet matkustamista ajassa. Einsteinille olikin j\xc3\xa4rkytys, kun h\xc3\xa4nen ty\xc3\xb6toverinsa Kurt G\xc3\xb6del vuonna 1949 huomasi py\xc3\xb6riv\xc3\xa4n kaikkeuden olevan t\xc3\xa4ynn\xc3\xa4 aikamatkustuksen mahdollistavia madonreiki\xc3\xa4. Tosin G\xc3\xb6delin malli vaati kosmologisen vakion olemassaolon, mist\xc3\xa4 fyysikot eiv\xc3\xa4t viel\xc3\xa4k\xc3\xa4\xc3\xa4n ole yksimielisi\xc3\xa4. _NEWLINE_Stephen Hawking on yksi aikamatkustuksen mahdollisuutta ep\xc3\xa4todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isen\xc3\xa4 pit\xc3\xa4vist\xc3\xa4 tutkijoista. Teoksissaan Ajan lyhyt historia ja Maailmankaikkeus p\xc3\xa4hkin\xc3\xa4nkuoressa Hawking ei t\xc3\xa4ysin kiell\xc3\xa4 aikamatkustuksen mahdollisuutta, mutta kertoo laskeneensa, ett\xc3\xa4 todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isyys sille, ett\xc3\xa4 ihminen pystyy matkaamaan menneisyyteen ja murhaamaan isois\xc3\xa4ns\xc3\xa4, on vain yhden suhde kymmenen potenssiin miljoona triljoonaa triljoonaa triljoonaa.'