b'\n_START_ARTICLE_\nMargareta H\xc3\xb6gman\n_START_PARAGRAPH_\nMargareta H\xc3\xb6gman (16. marraskuuta 1786, Pohjois-Ii \xe2\x80\x93 3. maaliskuuta 1849, Joutsa) oli It\xc3\xa4-H\xc3\xa4meess\xc3\xa4 ja Etel\xc3\xa4-Savon l\xc3\xa4nsiosassa vaikuttaneen kristillisen her\xc3\xa4tysliikkeen, nk. yst\xc3\xa4v\xc3\xa4liikkeen, hengellinen johtaja ja keskushahmo 1810-luvulta alkaen kuolemaansa saakka. H\xc3\xa4nen is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 oli sepp\xc3\xa4 Jaakko H\xc3\xb6gman._NEWLINE_Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4liikeen uskonk\xc3\xa4sitys oli sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 ja el\xc3\xa4m\xc3\xa4n pyhityst\xc3\xa4 viljelev\xc3\xa4\xc3\xa4 rakastavaa kristillisyytt\xc3\xa4, joka sai ulosp\xc3\xa4in suuntautuvia diakonisia, kulttuurisia ja sivistyksellisi\xc3\xa4 muotoja. Siihen, ett\xc3\xa4 liikkeess\xc3\xa4 luotettiin "sanaan" ja sen itse lukemiseen, Matthias Akiander \xe2\x80\x93 1800-luvun uskonnollisten liikkeiden ensimm\xc3\xa4inen historioitsija \xe2\x80\x93 n\xc3\xa4kee olennaisesti perustuvan yst\xc3\xa4v\xc3\xa4liikkeen erityisen hengen ja toiminnan eetoksen. Akianderin mukaan liikkeeseen kuuluneet ahkeroivat sek\xc3\xa4 sis\xc3\xa4llisess\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 ulkonaisessa \xe2\x80\x9dsiisteydess\xc3\xa4 ja hiljaisuudessa, ei sill\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n ansaitaksensa, vaan Jumalan sanassansa k\xc3\xa4skemisen ja kristillisen ihmisen velvollisuuden vuoksi". Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4liikkeen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nt\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluivat s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6lliset rukoushetket, el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntapojen siisteys ja raittius, luku- ja kirjoitustaidon vaaliminen, sairaiden, k\xc3\xb6yhien ja ahdistuneiden auttaminen, sielun- ja mielen hoito. Yst\xc3\xa4v\xc3\xa4liike joutui m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n uskonk\xc3\xa4sityst\xc3\xa4\xc3\xa4n suhteessa muihin ajan her\xc3\xa4tysliikkeisiin, etenkin Paavo Ruotsalaisen her\xc3\xa4nn\xc3\xa4isyyteen ja Henrik Renqvistin rukoilevaisuuteen \xe2\x80\x93 ja haastetuksi my\xc3\xb6s pitkiin her\xc3\xa4nn\xc3\xa4isoikeudenk\xc3\xa4ynteihin. Margareta H\xc3\xb6gmanin kirjoittamaksi mainittua arkkivirtt\xc3\xa4 O Jumalan Karitza (1831/1834) painettiin 1800-luvun kuluessa lukuisia kertoja eri versioina._NEWLINE_\xe2\x80\x9dPuron lailla, joka kuivia partaitansa kostuttaen virtaa kohinatta eteenp\xc3\xa4in, t\xc3\xa4m\xc3\xa4 liike on kaikessa rauhassa tyydytt\xc3\xa4nyt h\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4ntyneiden sielujen hengellist\xc3\xa4 janoa. Muut seudut ovat sen sis\xc3\xa4ist\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 tuskin huomanneetkaan.\xe2\x80\x9d (Matthias Akiander, 1863)\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nJoutsan hautausmaalla on Margareta H\xc3\xb6gmanin hautamuistomerkki (1930).'