b'\n_START_ARTICLE_\nDDR:n tunnustamiskomitea\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen komitea DDR:n tunnustamiseksi (saks. Das finnische Komitee zur Anerkennung der DDR) oli Suomi-DDR-Seuran piirist\xc3\xa4 koottu kansalaisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, joka ehdotti tammikuussa 1970, ett\xc3\xa4 Suomi tunnustaisi Saksan demokraattisen tasavallan diplomaattisesti. Komitea ajoi my\xc3\xb6s Saksan liittotasavallan tunnustamista._NEWLINE_It\xc3\xa4-Saksa oli 1960-luvun lopulla turhautunut diplomaattiseen paitsioonsa l\xc3\xa4nsimaissa. Kun L\xc3\xa4nsi-Saksan uusi liittokansleri Willy Brandt aloitti sovinnollisen id\xc3\xa4npolitiikkansa 1969, DDR aloitti diplomaattisen painostuksen saadakseen tunnustuksia. T\xc3\xa4rkeimpi\xc3\xa4 kohteita oli Suomi, joka arvioitiin It\xc3\xa4-Berliiniss\xc3\xa4 l\xc3\xa4nnen heikoimmaksi lenkiksi. DDR:n edustusto kovisteli Helsingiss\xc3\xa4 ulkoministeri\xc3\xb6t\xc3\xa4, ja DDR:n tunnustamisliike teki uutteraa ty\xc3\xb6t\xc3\xa4 Suomen kansan parissa._NEWLINE_Ajatus uuden yhdistyksen perustamisesta kirjattiin Suomi-DDR-Seuran kokouksessa 18. lokakuuta 1969. Komitean perustamiskokous pidettiin kolme kuukautta my\xc3\xb6hemmin, ja yhdistyksen nimeksi tuli Suomen komitea DDR:n tunnustamiseksi. Tunnustamiskomitean sihteerin\xc3\xa4 toimi SKP:n enemmist\xc3\xb6\xc3\xb6n lukeutunut Jorma Sunell. Sunell valittiin sihteeriksi, koska h\xc3\xa4n oli opiskellut insin\xc3\xb6\xc3\xb6riksi Leipzigissa ja oli siten perill\xc3\xa4 DDR:n oloista. H\xc3\xa4nen mukaansa komitean perustaminen oli it\xc3\xa4saksalaisten idea. L\xc3\xa4nsimaiden DDR-yst\xc3\xa4v\xc3\xa4t olivat kokoontuneet Helsingiss\xc3\xa4 jo vuotta aikaisemmin ja perustaneet Pysyv\xc3\xa4n kansainv\xc3\xa4lisen komitean DDR:n tunnustamiseksi. Kansainv\xc3\xa4linen komitea piti p\xc3\xa4\xc3\xa4majaansa Ruotsissa ja sit\xc3\xa4 johti vasemmistososiaalidemokraatti Stellan Arwidsson. Kansallisia komiteoita perustettiin vuoden 1969 aikana useimpiin L\xc3\xa4nsi-Euroopan maihin._NEWLINE_Suomen komiteaan DDR:n tunnustamiseksi kuului j\xc3\xa4seni\xc3\xa4 kaikista puolueista, niin Keskustasta, liberaaleista kuin kokoomuksestakin vasemmistopuolueiden lis\xc3\xa4ksi. Tunnustamiskomiteaan kuuluneiden kansalaisj\xc3\xa4rjest\xc3\xb6jen yhteenlaskettu j\xc3\xa4senm\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli yli 1,5 miljoonaa suomalaista. V\xc3\xa4lillisesti siihen siis kuului yli 20\xc2\xa0\xc2\xa0% suomalaisista._NEWLINE_Komitean puheenjohtajaksi valittiin SKDL:n kansanedustaja, enemmist\xc3\xb6kommunisteihin lukeutunut urheilumies ja presidentti Kekkosen hyv\xc3\xa4 tuttava Kuuno Honkonen. H\xc3\xa4n johti komiteaa sen kolmevuotisen urakan ajan ja sai my\xc3\xb6hemmin palkinnoksi nimityksen Suomen suurl\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4ksi It\xc3\xa4-Berliiniin. Komitean sihteeri Jorma Sunell oli sen varsinainen moottori. H\xc3\xa4n seurasi ulkoministeri\xc3\xb6n ja YK-liiton toimintaa ja kirjoitti aina sopivalla hetkell\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4tt\xc3\xa4jille kirjeit\xc3\xa4, joissa muistutettiin DDR:n asiasta. Sunellin toimintaa helpotti se, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4nen vaimonsa ty\xc3\xb6skenteli DDR:n kulttuurikeskuksessa (saks. DDR Kulturzentrum) Helsingin Hakaniemess\xc3\xa4._NEWLINE_Suomi tunnusti sek\xc3\xa4 Saksan liittotasavallan ett\xc3\xa4 Saksan demokraattisen tasavallan samaan aikaan 21. joulukuuta 1972 solmitun sopimuksen j\xc3\xa4lkeen. Diplomaattisuhteet molempiin Saksoihin solmittiin 7. tammikuuta 1973. Tunnustamiskomitea lakkautti itsens\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen._NEWLINE_Saksojen tunnustaminen Suomessa liittyi laajempaan kansainv\xc3\xa4liseen kehitykseen, jonka seurauksena useat maat loivat virallisia yhteyksi\xc3\xa4 kumpaankiin Saksaan ja n\xc3\xa4m\xc3\xa4 toisiinsa. Liittotasavalta ja DDR liittyiv\xc3\xa4t Yhdistyneisiin kansakuntiin syyskuussa 1973. Yhdysvallat tunnusti DDR:n seuraavana vuonna.'