b'\n_START_ARTICLE_\nRuusuruohokiit\xc3\xa4j\xc3\xa4\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nRuusuruohokiit\xc3\xa4j\xc3\xa4 muistuttaa paljon l\xc3\xa4hisukulaistaan kuusamakiit\xc3\xa4j\xc3\xa4 (Hemaris fuciformis), mutta on jonkin verran t\xc3\xa4t\xc3\xa4 pienempi. Yleisvaikutelma on kimalaismainen. Perhosen ruumis on vihert\xc3\xa4v\xc3\xa4nkeltaisen karvan peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4. Takaruumissa on musta poikkiraita, jonka takana jaokkeiden karvat ovat selk\xc3\xa4puolella oranssinkeltaisia, sivuilla vaaleita. Takaruumiin k\xc3\xa4rkitupsu on musta ja keskiosastaan keltainen. Siipien keskiosa on l\xc3\xa4pin\xc3\xa4kyv\xc3\xa4, mutta ulkoreunassa on ohut, mustanruskea reunus. Siivess\xc3\xa4 ei ole keskit\xc3\xa4pl\xc3\xa4\xc3\xa4. Siipiv\xc3\xa4li on 37\xe2\x80\x9344 mm._NEWLINE_Toukka on aluksi vihre\xc3\xa4, my\xc3\xb6hemmin vihre\xc3\xa4n ja violetin kirjava, kauttaaltaan vaaleiden nystyjen peitt\xc3\xa4m\xc3\xa4. Nystyt tekev\xc3\xa4t pinnasta hyvin karheantuntuisen. Toukan per\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on suora, ruskeanvioletti piikki. T\xc3\xa4ysikasvuisena toukka saavuttaa 43\xe2\x80\x9348 mm pituuden.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nRuusuruohokiit\xc3\xa4j\xc3\xa4n levinneisyys ulottuu Pohjois-Afrikasta Euroopan poikki Baltiaan ja etel\xc3\xa4isen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n poikki Pohjois-Kiinaan. Skandinaviassa sit\xc3\xa4 tavataan Tanskassa sek\xc3\xa4 etel\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Ruotsissa ja Norjassa. Suuressa osassa L\xc3\xa4nsi-Europpaa laji on joko taantunut tai h\xc3\xa4vinnyt kokonaan. Suomessa laji on aikaisemmin ollut yleisempi, mutta sittemmin taantunut ja esiintyy nykyisin l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 It\xc3\xa4- ja Kaakkois-Suomessa. Useimmat havainnot keskittyv\xc3\xa4t nykyisin Pohjois-Karjalasta Saimaan poikki Kymenlaaksoon. Aikuiset perhoset lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t kes\xc3\xa4kuun alusta kes\xc3\xa4kuun loppuun huipun ollessa kes\xc3\xa4kuun alkupuolella.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nTyypillisen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4kiit\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 ruusuruohokiit\xc3\xa4j\xc3\xa4 on aktiivinen p\xc3\xa4iv\xc3\xa4saikaan ja erityisesti aurinkoisina aamup\xc3\xa4ivin\xc3\xa4. Ruusuruohokiit\xc3\xa4j\xc3\xa4 vierailee mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n kukilla ja tyypillisi\xc3\xa4 elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6j\xc3\xa4 ovat aurinkoiset kedot sek\xc3\xa4 teiden pientareet. Lajin esiintyminen on paikoittaista, mutta se saattaa olla sopivalla paikalla jopa runsas. Yksil\xc3\xb6t lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t ajoittain kauemmaksikin varsinaiselta elinalueeltaan, mutteiv\xc3\xa4t l\xc3\xa4hde helposti ylitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n laajoja avoimia alueita. Perhonen k\xc3\xa4y mieluiten punaisilla, sinisill\xc3\xa4 ja violeteilla kukilla._NEWLINE_Parittelu tapahtuu p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja kest\xc3\xa4\xc3\xa4 noin kaksi tuntia, jona aikana perhoset lent\xc3\xa4v\xc3\xa4t toisiinsa per\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4t vastakkain kiinnittynein\xc3\xa4. Naaras munii noin 100 munaa, muutaman kullekin ravintokasville ja suosii aurinkoisella paikalla kasvavia kasveja. Toukat ovat aluksi aktiivisia \xc3\xb6isin ja piilottelevat lehtien alapinnoilla mutta nousevat my\xc3\xb6hemmin illoiksi kukintoihin sy\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4n. Helposti n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4 toukka pudottautuu maahan pienimm\xc3\xa4st\xc3\xa4kin h\xc3\xa4iri\xc3\xb6st\xc3\xa4. T\xc3\xa4ysikasvuinen toukka koteloituu roskilla naamioituun kotelokoppaan maanpinnalle tai karikkeen joukkoon. Laji talvehtii kotelona. Perhoset kuoriutuvat koteloistaan joko aamulla tai aamup\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nRavintokasveina toimivat p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa ruusuruoho (Knautia arvensis) ja purtojuuri (Succisia pratensis), mutta joskus my\xc3\xb6s keltamatara (Galium verum) ja lehtokuusama (Lonicera xylosteum).'