b'\n_START_ARTICLE_\nRaamatun luomiskertomus\n_START_SECTION_\nKertomuksen rakenne\n_START_PARAGRAPH_\nRaamattu alkaa luomiskertomuksella (1 Moos. 1:1-2:3), jossa Jumala luo maailman kuudessa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Kolmena ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Jumala luo el\xc3\xa4m\xc3\xa4lle suotuisan ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n niin, ett\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n luo y\xc3\xb6n ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n, toisena p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 taivaan ja meren sek\xc3\xa4 kolmantena p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n erottaa merest\xc3\xa4 maan, jossa alkaa kasvaa kasveja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen Jumala alkaa t\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 luomaansa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 samassa j\xc3\xa4rjestyksess\xc3\xa4. Nelj\xc3\xa4nten\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n luo y\xc3\xb6t\xc3\xa4 ja p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4 hallitsevat valot, viidenten\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 merenel\xc3\xa4v\xc3\xa4t ja siivekk\xc3\xa4\xc3\xa4t el\xc3\xa4imet sek\xc3\xa4 kuudentena p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 h\xc3\xa4n luo maael\xc3\xa4imet sek\xc3\xa4 my\xc3\xb6s ihmiset, joille Jumala antaa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi kaikkien el\xc3\xa4vien olentojen hallitsemisen. Luomiskertomuksen mukaan seitsem\xc3\xa4nten\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Jumala lep\xc3\xa4si. _NEWLINE_Toisessa luvussa, heti kuuden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n luomiskertomuksen j\xc3\xa4lkeen, seuraa yksityiskohtaisempi luomiskertomus, joka keskittyy ihmisiin ja heid\xc3\xa4n l\xc3\xa4hiymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 (1 Moos. 2:4-25). T\xc3\xa4m\xc3\xa4 kertomus ei toista kaikkea kuuden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n luomiskertomuksesta, mutta t\xc3\xa4m\xc3\xa4kin kertomus alkaa tyhj\xc3\xa4st\xc3\xa4 Maasta. Jumala luo maan tomusta ihmisen hoitamaan maata sek\xc3\xa4 puhaltaa h\xc3\xa4neen el\xc3\xa4m\xc3\xa4n hengen. Jumala my\xc3\xb6s istuttaa it\xc3\xa4\xc3\xa4n Eedenin puutarhan, jossa kasvavat El\xc3\xa4m\xc3\xa4n puu sek\xc3\xa4 Hyv\xc3\xa4n ja pahan tiedon puu. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 luvussa ihmisille my\xc3\xb6s annetaan nimet, Aadam ja Eeva. My\xc3\xb6s Jumalan nimi Jahve mainitaan ensimm\xc3\xa4isen kerran. Kertomuksessa my\xc3\xb6s annetaan ihmiselle suhdehierarkia, jossa Jumala on ihmisen yl\xc3\xa4puolella ja luonto on alistettu palvelemaan ihmist\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKertomuksen alkuper\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nLuomiskertomuksen alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 tai alkuper\xc3\xa4isi\xc3\xa4 kirjoittajia ei tunneta tarkasti. Perim\xc3\xa4tiedon mukaan luomiskertomuksen, kuten koko Mooseksen kirjankin, kirjoittajana pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Moosesta. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 teorialla on edelleen suuri kannatus uskonnollisissa piireiss\xc3\xa4, koska Raamatun muutkin kohdat tuntuvat viittaavan Moosekseen kirjoittajana. Raamatun aikaviittauksista voidaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tell\xc3\xa4 Mooseksen el\xc3\xa4neen joskus aikav\xc3\xa4lill\xc3\xa4 1500\xe2\x80\x931200 eaa._NEWLINE_Uskonnosta riippumattomissa tutkimuksissa 1700-luvulta alkaen on kehitetty useita l\xc3\xa4hdekriittisi\xc3\xa4 teorioita Mooseksen kirjojen alkuper\xc3\xa4st\xc3\xa4. Kuuluisimpia n\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ovat Julius Wellhausenin tutkimukset. Teorioiden perusteella vaikuttaa, ett\xc3\xa4 luomiskertomuksen ensimm\xc3\xa4inen osa, eli seitsem\xc3\xa4n p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n luomiskertomus, olisi per\xc3\xa4isin ns. Pappiskirjasta ja toinen osa, eli kertomus Eedenin puutarhan ja ihmisen luomisesta, olisi per\xc3\xa4isin ns. Jahvistil\xc3\xa4hteest\xc3\xa4. Jahvistil\xc3\xa4hteen arvellaan olevan l\xc3\xa4hteist\xc3\xa4 vanhin, 800- tai 900-luvulta eaa. ja Pappiskirjan arvellaan olevan per\xc3\xa4isin 400-luvulta eaa. Kyseiset teoriat eiv\xc3\xa4t kuitenkaan ole ongelmattomia ja niit\xc3\xa4 onkin kritisoitu useissa uudemmissa tutkimuksissa. Materiaalin v\xc3\xa4h\xc3\xa4isyyden vuoksi voikin olla, ettei alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 koskaan saada varmuudella selvitetty\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nTieteen kritiikki\n_START_PARAGRAPH_\nModernin tieteen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta kuuden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n luomiskertomuksessa on kaksi ongelmaa, sill\xc3\xa4 kasvit n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t tulevan esiin jo ennen auringon luontia ja geologisten havaintojen mukaan Maapallon muodostumiseen on t\xc3\xa4ytynyt kulua miljardeja vuosia eik\xc3\xa4 kuutta p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. _NEWLINE_Luomiskertomus kuvaa koko maailmankaikkeuden synnyn ja sit\xc3\xa4 on siksi verrattu jo antiikin aikana kosmologisiin havaintoihin ja teorioihin. Siksi v\xc3\xa4ittely luomisp\xc3\xa4iv\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetyn sanan merkityksest\xc3\xa4 ja siten luomishetken ajankohdastakaan ei ole modernin tieteen synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4, vaan jo Kirkkois\xc3\xa4t Basileios Suuri ja Augustinus pohtivat asiaa kirjoituksissaan 300- ja 400-luvuilla. Basileios kannatti kirjaimellista vuorokauden tulkintaa kun taas Augustinus pohtii Jumalan valtio-teoksessaan, ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4 on symbolinen sana, jonka todellista pituutta on l\xc3\xa4hes mahdotonta selvitt\xc3\xa4\xc3\xa4. Yh\xc3\xa4 edelleenkin tulkinta on, ett\xc3\xa4 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ksi k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty sana voi tarkoittaa yht\xc3\xa4 hyvin joko kirjaimellisesti vuorokautta tai sitten hyvinkin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4 geologista aikakautta ja tutkijat ovat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n asiasta hyvin erimielisi\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 sanan alkuper\xc3\xa4ist\xc3\xa4 tarkoitusta ei voida Raamatun muidenkaan kohtien perusteella kiistatta m\xc3\xa4\xc3\xa4ritt\xc3\xa4\xc3\xa4. Raamatun teksti mahdollistaa siis tulkinnan, jonka mukaan luomistapahtuma on voinut tapahtua jopa miljardeja vuosia sitten tai luominen on voinut kest\xc3\xa4\xc3\xa4 pidemp\xc3\xa4\xc3\xa4nkin kuin kuusi vuorokautta.  _NEWLINE_Luomiskertomuksesta on my\xc3\xb6s yleens\xc3\xa4 uskonnollisissa piireiss\xc3\xa4 ajateltu, ett\xc3\xa4 kertomus tarjoaa enemm\xc3\xa4nkin historiallisen totuuden kuin tieteellisen totuuden, ja sit\xc3\xa4 ei tarkoituksella ole kirjoitettu modernin tieteen vaatimalla tarkkuudella, vaan se on kirjoitettu niin helppoon ja yksinkertaiseen muotoon, ett\xc3\xa4 kaikki ihmiset voivat sen ymm\xc3\xa4rt\xc3\xa4\xc3\xa4. Jean Calvinin tulkinnan mukaan luomiskertomuksen kieli on kuvaannollista eik\xc3\xa4 tieteellist\xc3\xa4 ja se on kirjoitettu niin kuin Mooseksen aikalaiset olisivat sen kirjoittaneet, jos olisivat todistaneet luomistapahtumat omin silmin.\n_START_SECTION_\nSuhde antiikin maailmankuvaan\n_START_PARAGRAPH_\nGenesiksen ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 luvussa kuvattu maailmankuva vastaa suurelta osin varhaisantiikin L\xc3\xa4hi-Id\xc3\xa4n yleist\xc3\xa4 maailmankuvaa. Maailmankuvan l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4 on yleisimmin mainittu babylonialainen maailmankuva, vaikka maailmankuva on yleisit\xc3\xa4mainen. Maailmankuvien vastaavuus on yksi peruste ajoittaa Raamatun luomiskertomuksen kirjoittaminen Babylonian pakkosiirtolaisuuden aikaan._NEWLINE_Varhais-antiikin L\xc3\xa4hi-Id\xc3\xa4n maailmankuvaan kuului k\xc3\xa4sitys litte\xc3\xa4st\xc3\xa4 maasta, jonka yl\xc3\xa4puolella oli taivaankansi. Taivaankannen p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 oli vett\xc3\xa4, joka tippui taivaankannen aukoista sateena maahan. K\xc3\xa4sitys selitti my\xc3\xb6s taivaan v\xc3\xa4rin. Raamatun luomiskertomuksessa on siten kuvattu sen ajan yleinen k\xc3\xa4sitys maailmasta. Suurin ero ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4n kulttuurin maailmankuvaan on se, ett\xc3\xa4 taivaankappaleita ei pidet\xc3\xa4 jumalina, vaan Jumalan luomina taivaankannen osina._NEWLINE_Varhaisimmat kiinalaiset kirjoitusmerkit viittaavat er\xc3\xa4iden kristittyjen tutkijoiden mukaan Raamatun luomiskertomukseen, kuten sanat puutarha, paratiisi, joki ja mets\xc3\xa4. Mets\xc3\xa4-sana on kiinaksi kaksi puuta vierekk\xc3\xa4in ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 merkitsee kiinalaisille kristityille luomiskertomuksen hyv\xc3\xa4n ja pahan tiedon puita. Sana joki kirjoitetaan nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4 viivalla, jotka kuvaavat jokia ja luomisessa mainitaan nelj\xc3\xa4 jokea nimelt\xc3\xa4. Esimerkiksi puutarha-sana syntyy kiinaksi, kun piirret\xc3\xa4\xc3\xa4n yhteen kirjaimeen sanat p\xc3\xb6ly, henk\xc3\xa4ys, kaksi henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 ja suljettu(tai aidattu) alue. Henki-sana syntyy kiinaksi sanoista taivas, suoja, vesi, sade, kolme persoonaa ja ihmeiden tekij\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSuhde muihin luomiskertomuksiin\n_START_PARAGRAPH_\nSeitsem\xc3\xa4lle savitaululle kirjoitettu babylonialaisten luomiskertomus En\xc5\xabma Eli\xc5\xa1 on hyvin erilainen kuin Raamatun luomiskertomus, mutta niiss\xc3\xa4 on siit\xc3\xa4 huolimatta joitakin pieni\xc3\xa4 yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4 kuten valon ilmestyminen ennen auringon luontia ja jumalien tarve lev\xc3\xa4t\xc3\xa4.  Raamatun luomiskertomus on kuitenkin korostetun yksijumalainen, ja toisin kuin En\xc5\xabma Eli\xc5\xa1iss\xc3\xa4, Raamatun kertomuksessa taivaan valoja tai merihirvi\xc3\xb6it\xc3\xa4 ei pidet\xc3\xa4 jumalina vaan Jumalan luomina. T\xc3\xa4rke\xc3\xa4 ero on my\xc3\xb6s se, ett\xc3\xa4 Raamatun luomiskertomuksen mukaan Jumala loi kaikkeuden tyhj\xc3\xa4st\xc3\xa4 (ex nihilo) kun taas En\xc5\xabma Eli\xc5\xa1 alkaa kaaostilanteesta.\n_START_SECTION_\nKristilliset tulkinnat\n_START_PARAGRAPH_\nJo varhaiskristillisen\xc3\xa4 aikana monet kristityt teologit tulkitsivat Raamatun luomiskertomuksen allegoristesti eli vertauskuvallisesti. T\xc3\xa4llaisia tulkintoja vastaan Basileios Suuri kirjoitti kuitenkin saarnakokoelmansa Kuuden p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n luomisty\xc3\xb6, jossa h\xc3\xa4n v\xc3\xa4itti, ett\xc3\xa4 kertomus oli ymm\xc3\xa4rrett\xc3\xa4v\xc3\xa4 kirjaimellisesti: h\xc3\xa4nen mukaansa Jumala oli todellakin luonut maailman kuudessa p\xc3\xa4iv\xc3\xa4ss\xc3\xa4._NEWLINE_Yksi t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 ihmisen luomiseen liittyv\xc3\xa4 kysymys on ns. perisynti. 1. Mooseksen kirjan luvussa 3 kerrotaan kuinka ensimm\xc3\xa4iset ihmiset lankesivat syntiin. Roomalaiskirjeen 5. luku kertoo miten tuo synti luettiin koko ihmiskunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4lle ja ihmiskunta tarvitsi Sovittajaa. Kristillisyys n\xc3\xa4kee tuona sovittajana Jeesuksen Kristuksen. Jos ihmisen luomista ei oteta kirjaimellisesti, muuttuu my\xc3\xb6s Kristuksen sovitusty\xc3\xb6 ihmiskunnan puolesta.\n_START_SECTION_\nJuutalaiset tulkinnat\n_START_PARAGRAPH_\nJuutalainen midra\xc5\xa1 ja saarnojen tulkinnat kertovat, ett\xc3\xa4 luomiskertomusta edelsi kuusi asiaa: Toora ja Valtaistuin luotiin, patriarkkojen luominen ajateltiin ennalta, Israelin luominen ajateltiin ennalta, Jerusalemin temppelin luominen ajateltiin ennalta, Messiaan nimi ajateltiin ennalta ja parannuksenteko ajalteltiin ennalta _NEWLINE_Mi\xc5\xa1na opettaa, ett\xc3\xa4 Jumala loi maailman kymmenell\xc3\xa4 jumalallisella lausumalla. Mi\xc5\xa1na kysyy, ett\xc3\xa4 eik\xc3\xb6 Jumala toki olisi voinut luoda maailman vain yhdell\xc3\xa4 lausumalla, ja vastaa itse, ett\xc3\xa4 jos Jumala olisi tehnyt niin, ihmiset pit\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t luomakuntaa halvempana ja tuntisivat v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n tunnontuskia rikkoessaan sit\xc3\xa4 vastaan.'