b'\n_START_ARTICLE_\nJacques Ranci\xc3\xa8re\n_START_SECTION_\nAjatukset\n_START_PARAGRAPH_\nRanci\xc3\xa8re oli filosofi Louis Althusserin oppilas, mutta et\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi t\xc3\xa4m\xc3\xa4n ajattelusta jo 1960-luvulla. Kirjassaan La Le\xc3\xa7on d\xe2\x80\x99Althusser (1974) h\xc3\xa4n arvosteli oppimestarinsa \xe2\x80\x99vallankumouksen tiedett\xc3\xa4\xe2\x80\x99, jossa pedagogiikan tavoitteena pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n tietojen siirt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6ille, joilla niit\xc3\xa4 ei ole. Ranci\xc3\xa8rein avainkokemus olivat vuoden 1968 opiskelijamielenosoitukset, jotka h\xc3\xa4n n\xc3\xa4ki t\xc3\xa4rkein\xc3\xa4 poliittisina tapahtumina, joissa tavalliset ihmiset ottivat hetkeksi ohjat omiin k\xc3\xa4siins\xc3\xa4._NEWLINE_Ranci\xc3\xa8ren tutkimuksessa oli keskeist\xc3\xa4 kysymys: kuinka jatkamme vastustamista, ja h\xc3\xa4n k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 metodinaan k\xc3\xa4sitteellisten kerrostuminen uudelleen aktivoimista. Ajattelussaan ja toiminnassaan h\xc3\xa4n pyrkii tuottamaan konflikteja maailmojen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4, mutta siten, ett\xc3\xa4 n\xc3\xa4m\xc3\xa4 maailmat ovat samassa maailmassa. Ajattelu on aina uudelleenajattelua, jossa kohde siirret\xc3\xa4\xc3\xa4n alkuper\xc3\xa4iselt\xc3\xa4 paikaltaan uuteen ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Kyse on siis uudelleen jakamisesta, koostamisesta ja asettaisesta._NEWLINE_Ranci\xc3\xa8ren filosofiasta on l\xc3\xb6ydetty piirteit\xc3\xa4 saksalaisen idealismin ristiriita-ajattelusta ja pidetty sen omaper\xc3\xa4isemp\xc3\xa4n\xc3\xa4 ideana \xe2\x80\x9desteettisen utopian\xe2\x80\x9d k\xc3\xa4sitett\xc3\xa4. Se ei perustu valtion ja yhteiskunnan vastakkainasetteluun, vaan viittaa havaitsemistapojen konflikteihin. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 politiikan perustana olevia havaitsemistapojen erimielisyyksi\xc3\xa4 Ranci\xc3\xa8re kuvaa my\xc3\xb6s \xe2\x80\x9daistittavan jaon\xe2\x80\x9d (partage du sensible) k\xc3\xa4sitteell\xc3\xa4. Romanttinen elementti Ranci\xc3\xa8ren ajattelussa korostaa ihmisten l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohtaista tasa-arvoisuutta ja vapauden luomaa vapautta._NEWLINE_Ranci\xc3\xa8ren jakaa yhteiskunta- ja yhteisel\xc3\xa4m\xc3\xa4n kahteen osaan, poliisij\xc3\xa4rjestykseen ja politiikkaan. Poliisi j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4\xc3\xa4 yhteiskuntaa, jakaa aistittavaa ja perustuu n\xc3\xa4enn\xc3\xa4iseen konsensukseen. Politiikka kyseenalaistaa aistittavan jakoja ja yhteiskuntaa, ja perustuu erimielisyydelle._NEWLINE_Ranci\xc3\xa8ren kasvatusfilosofiassa kaiken oppimisen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohta on tasa-arvo. H\xc3\xa4n esittelee kirjassaan Le ma\xc3\xaetre ignorant (1987) maanmiehens\xc3\xa4 Joseph Jacotot\xe2\x80\x99n (1770\xe2\x80\x931840) kehitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4 universaalia kasvatusoppia ja -ideaa, joka perustuu \xc3\xa4lyn yhdenvertaisuudelle (\xc3\xa9galit\xc3\xa9 des intelligences). \xc3\x84lyn yhdenvertaisuus toteutetaan kasvatuksen alueella l\xc3\xa4htem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ajatuksesta, jonka mukaan yhdenvertaisuus ei ole kasvatuksen p\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4, vaan sen l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohta. Oppiminen ei tapahdu tyhji\xc3\xb6ss\xc3\xa4, vaan aina yhteis\xc3\xb6ss\xc3\xa4.'