b'\n_START_ARTICLE_\nTukholman arkkitehtuuri\n_START_PARAGRAPH_\nTukholman arkkitehtuurilla on historia, joka ulottuu 1200-luvulle saakka ja mahdollisesti jopa pidemm\xc3\xa4lle. Joidenkin l\xc3\xa4hteiden mukaan Stadsholmenin koillisosassa on ollut yksinkertainen linnoitus, kastelli tai vastaavanlainen rakennus, vuoden 1200 tienoilla tai jo 1100-luvun lopussa. Tukholman rakennuskannalle ovat ly\xc3\xb6neet leimansa kaupungin erikoinen sijainti M\xc3\xa4larenin ja It\xc3\xa4meren v\xc3\xa4liss\xc3\xa4, Hansaliiton aika, suurvalta-aika ja teollistuminen, funktionalismi, raitioliikenteen, auton ja metron esiintulo ja vahva tahto tehd\xc3\xa4 kaupungista nykyaikainen asuinpaikka._NEWLINE_Suurin osa Tukholman merkitt\xc3\xa4vimmist\xc3\xa4 rakennuksista on saanut muotonsa p\xc3\xa4\xc3\xa4osin ulkomaisten vaikutteiden kautta. 1600- ja 1700-luvuilla kaupunkiin v\xc3\xa4rv\xc3\xa4ttiin ulkomaisia arkkitehteja, ja my\xc3\xb6hempin\xc3\xa4 aikakausina ruotsalaiset arkkitehdit hakivat innoitusta opintomatkoiltaan Euroopassa ja 1900-luvulla my\xc3\xb6s Yhdysvalloissa. Ulkomaalaiset muotivirtaukset saapuivat tavallisesti Ruotsiin hiukan my\xc3\xb6h\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja ne sopeutettiin ruotsalaisen maun ja perinteen mukaisiksi: esimerkiksi uusklassismi muuntui Ruotsissa kustavilaiseksi tyyliksi ja 1920-luvun klassismi ja art deco saivat aikaan oman pohjoismaisen tyylisuunnan, jota on kutsuttu my\xc3\xb6s termill\xc3\xa4 Swedish grace._NEWLINE_Tukholman historiallinen rakennuskanta on suureksi osaksi s\xc3\xa4ilynyt erityisesti siksi, ett\xc3\xa4 kaupunki on v\xc3\xa4lttynyt sodilta, jotka ovat riivanneet lukuisia muita eurooppalaisia kaupunkeja. Tukholman rakennuskanta on tiiviisti yhteydess\xc3\xa4 kaupungin infrastruktuuriin, joten artikkeli k\xc3\xa4sittelee rakennusten lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s suurempia infrastruktuurihankkeita.\n_START_SECTION_\n1250\xe2\x80\x931600\n_START_PARAGRAPH_\nTukholman vanhin kaupunginosa on Gamla stan eli Tukholman vanhakaupunki, jossa my\xc3\xb6s vanhimmat rakennukset tai rakennusten j\xc3\xa4\xc3\xa4nteet sijaitsevat. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isiin lukeutuvat esimerkiksi Tre Kronor -linna, jonka Birger-jaarli rakennutti 1200-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4, ja rakennukset Helgeandsholmenilla 1200-luvun lopulta. Niin kutsutuissa Riksgropen-kaivauksissa vuonna 1978 l\xc3\xb6ydettiin kaupunginmuurien j\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4, Helgeandshusetin hautausmaa ja talojen perustuksia 1200-luvulta, joista ei ole maan p\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 en\xc3\xa4\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_S\xc3\xa4ilyneet rakennukset ovat useimmiten kirkollisia tai kuninkaallisia rakennuksia, koska ne rakennettiin yleens\xc3\xa4 kest\xc3\xa4v\xc3\xa4mmist\xc3\xa4 materiaaleista; yksinkertaisempia puutaloja ei ole t\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ajalta s\xc3\xa4ilynyt. Birger-jaarlin tornia pidettiin pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n Tukholman vanhimpana s\xc3\xa4ilyneen\xc3\xa4 rakennuksena, mutta se onkin puolustustorni Kustaa Vaasan linnoitussuunnitelmasta vuoden 1530 tienoilta. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Riddarholmskyrkanin 1280-luvulla rakennettuja osia pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n Tukholman vanhimpina. Riddarholmskyrkanista tuli kuninkaallinen hautakirkko, kun taas Suurkirkosta tehtiin kruunajaiskirkko. My\xc3\xb6s Suurkirkkoa on Riddarkyrkanin tavoin korjattu ja laajennettu lukuisia kertoja. J\xc3\xa4\xc3\xa4nteit\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isest\xc3\xa4 1200-luvun kirkosta on j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4 tornin pohjoismuurissa. Suurkirkko eli Pyh\xc3\xa4n Nikolain kirkko toimii Tukholman hiippakunnan tuomiokirkkona._NEWLINE_Ajan Tukholman ulkopuolella sijaitsevat lis\xc3\xa4ksi Bromman kirkko, py\xc3\xb6r\xc3\xb6kirkko 1100-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolta, Sp\xc3\xa5ngan kirkko ja Br\xc3\xa4nnkyrkan kirkko suunnilleen samalta ajalta. Ne lasketaan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Tukholman vanhimpien s\xc3\xa4ilyneiden rakennusten joukkoon._NEWLINE_1430-luvulla Tukholma mainittiin ensimm\xc3\xa4isen kerran Ruotsin p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungiksi. Kaupunki oli kasvanut silloin jo 200 vuoden ajan ja sen rakennuskanta oli kehittynyt samankaltaiseksi kuin tyypillisiss\xc3\xa4 hansakaupungeissa It\xc3\xa4meren ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Hansaliiton aikaan. Gamla stania rakentamaan tuotiin mielell\xc3\xa4\xc3\xa4n saksalaisia rakennusmestareita, ja saksalaista rakentamiseen liittyv\xc3\xa4\xc3\xa4 sanastoa lainattiin ruotsiin: esimerkiksi sana \xe2\x80\x9dfogsvans\xe2\x80\x9d eli k\xc3\xa4sisaha on ruotsinnettu saksan sanasta Fuchsschwanz. Kaupunkiin rakennettiin kiltahuone saksalaisille kauppiaille. Sittemmin sit\xc3\xa4 laajennettiin ja se muutettiin Saksalaiseksi kirkoksi._NEWLINE_Malmeilla, joiksi kutsuttiin alueita Gamla stanin pohjois- ja etel\xc3\xa4puolella, oli 1200\xe2\x80\x931600-luvuilla vain yksinkertaisia rakennuksia, vajoja ja liitereit\xc3\xa4, eik\xc3\xa4 mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista asemakaavaa._NEWLINE_Ajan rakennuksia\n_START_SECTION_\n1600\xe2\x80\x931720\n_START_PARAGRAPH_\nNiin kutsutulla Ruotsin suurvaltakaudella Tukholma kehittyi Euroopankin mittakaavassa merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungiksi. Tarve rakentaa Tukholmasta edustava suurkaupunki voimistui asukasluvun kasvaessa 15\xc2\xa0000 hengest\xc3\xa4 (1635) 60\xc2\xa0000 henkeen (1685). 1600-luvun voimakas v\xc3\xa4est\xc3\xb6nkasvu ja vilkas rakennustoiminta olivat vailla vertaansa aina teollistumiseen saakka. Kaupungin laajentumista piti nyt ohjailla j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4llisesti. Kattava kaupunkisuunnittelu aloitettiin 1620-luvulla ja se kehittyi edelleen 1630- ja 1640-luvuilla Klas Larsson Flemingin ohjauksessa. Esikuvat haettiin renessanssista, mik\xc3\xa4 tarkoitti katujen ja kortteleiden muodostamaa s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llist\xc3\xa4 ja suorakulmaista ruutukaavaa. Norrmalm oli jo saanut ruutukaavan, mutta S\xc3\xb6dermalmilla oli edelleen "villisti kasvanut" katuverkko, mink\xc3\xa4 kartta vuodelta 1642 osoittaa. Kaupunki rakentui kuitenkin nopeasti, ja lyhyess\xc3\xa4 ajassa Tukholma oli saanut aivan uudet, eurooppalaisen p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungin arvoiset kasvot._NEWLINE_1600-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 renessanssityyli\xc3\xa4 seurasi ranskalainen ja italialainen maku, ja eurooppalaisia arkkitehteja kutsuttiin Tukholmaan. Simon de la Vall\xc3\xa9e saapui kaupunkiin Pariisista ja suunnitteli Ritarihuoneen. H\xc3\xa4nen pojastaan Jean de la Vall\xc3\xa9esta ja saksalaissyntyisest\xc3\xa4 Nicodemus Tessin vanhemmasta tuli johtavia arkkitehteja, jotka piirsiv\xc3\xa4t esimerkiksi S\xc3\xb6dra stadshusetin, Axel Oxenstiernan palatsin, Katariinan kirkon, Stenbockin palatsin, Wrangelin palatsin ja lukuisia muita rakennuksia._NEWLINE_Rakennustoiminta saavutti Tukholmassa huippunsa 1660- ja 1670-luvuilla ja seisahtui Kaarle XI:n reduktion my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Vuonna 1697 Tre Kronor -linna paloi ja Nicodemus Tessin nuoremman suunnittelemasta uudisrakennuksesta, Tukholman kuninkaanlinnasta, tuli suurin rakennusty\xc3\xb6maa aina 1700-luvun puoliv\xc3\xa4liin saakka. Nykyinen linna on saanut vaikutteita roomalaisesta palatsibarokista ja ranskalaisesta renessanssista ja se valmistui vuoden 1750 tienoilla._NEWLINE_My\xc3\xb6s kaupungin ulkopuolelle rakennettiin t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 aikakaudella useita linnoja ja kartanoita, kuten Drottningholmin linna, Skoklosterin linna, Karlbergin linna, H\xc3\xa4sselbyn linna, Rosersbergin linna, Ulvsundan linna ja \xc3\x85keshovin linna._NEWLINE_Ajan rakennuksia\n_START_SECTION_\n1720\xe2\x80\x931800\n_START_PARAGRAPH_\nTukholma kasvoi nyt hitaammin ja Flemingin ruutukaavan t\xc3\xa4ydent\xc3\xa4mist\xc3\xa4 suureksi osaksi jatkettiin. Asukasluku ei kasvanut lainkaan ja oli vuonna 1751 sama kuin vuonna 1685 eli noin 60\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4. Vuodesta 1718 l\xc3\xa4htien rakentamista valvoi kaupunginarkkitehti, joista er\xc3\xa4s oli Johan Eberhard Carlberg. H\xc3\xa4n hoiti virkaansa taitavasti vuosina 1727\xe2\x80\x931773. Suurin rakennushanke oli Tukholman linna, joka saatettiin valmiiksi niukin resurssein alle 60 vuodessa vuosina 1690\xe2\x80\x93noin 1750, ensin Nicodemus Tessin nuoremman ja h\xc3\xa4nen kuolemansa j\xc3\xa4lkeen vuonna 1728 Carl H\xc3\xa5rlemanin valvonnassa. Nicodemus Tessin nuorempi suunnitteli asemakaavan Sveav\xc3\xa4genin pident\xc3\xa4miseksi ja levent\xc3\xa4miseksi, niin ett\xc3\xa4 siit\xc3\xa4 olisi tehty pitk\xc3\xa4, aina Gustav Adolfs torgille saakka johtanut bulevardi. Suunnitelma vaikutti Tukholman rakennusvirastossa aina 1940-luvulle saakka._NEWLINE_Kustaa III:n hallituskaudella Tukholmaan nousi kulttuurirakennuksia. Kustaa III:ta on kutsuttu my\xc3\xb6s teatterikuninkaaksi, ja h\xc3\xa4n rakennutti Drottningholmin linnateatterin ja Gustavianska operahusetin eli Kustaa III:n oopperan Gustav Adolfs torgille. Ooppera purettiin vuonna 1891 monien harmiksi. H\xc3\xa4nen valtakaudellaan luotiin my\xc3\xb6s Hagaparken lukuisine rakennuksineen ja rakennelmineen. Puiston suunnitteli Fredrik Magnus Piper englantilaisen esikuvan mukaan ja Louis Jean Desprez, Olof Tempelman ja Carl Christoffer Gj\xc3\xb6rwell sek\xc3\xa4 Louis Masreliez piirsiv\xc3\xa4t rakennukset ja sisustukset. Piper hahmotteli lis\xc3\xa4ksi Drottningholmin englantilaistyylisen puiston ja Gj\xc3\xb6rwell Tukholman varuskuntasairaalan. Kustaa III:n valtava hanke eli Stora Haga slott keskeytyi ennenaikaisesti, kun h\xc3\xa4net murhattiin vuonna 1792._NEWLINE_Ajan rakennuksia_NEWLINE_1700-luvulla varakkaat yksityishenkil\xc3\xb6t rakensivat lukuisia niin sanottuja malmg\xc3\xa5rd-kartanoita Tukholmaan ja kaupungin ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xb6n. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kartanoita muistuttavat rakennukset toimivat aluksi p\xc3\xa4\xc3\xa4osin kes\xc3\xa4huviloina, mutta my\xc3\xb6hemmin ne muuttuivat yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n ymp\xc3\xa4rivuotisiksi asuintaloiksi. Tyypillinen piirre olivat suuret puutarhat, useimmiten hy\xc3\xb6typuutarhat, jotka sijaitsivat kartanon yhteydess\xc3\xa4. Yhteens\xc3\xa4 38 malmg\xc3\xa5rd-rakennusta on s\xc3\xa4ilynyt, ja suurin osa niist\xc3\xa4 sijaitsee S\xc3\xb6dermalmilla. Niihin kuuluvat Kristinehovs malmg\xc3\xa5rd (1790-luku), Reimersholm (1798), Paschs malmg\xc3\xa5rd (1750-luku), Molitors malmg\xc3\xa5rd (1700-luku) ja Karlsh\xc3\xa4llin kartano (1838)._NEWLINE_Ajan malmg\xc3\xa5rd-kartanoita\n_START_SECTION_\n1800\xe2\x80\x931913\n_START_PARAGRAPH_\n1800-luvun ensimm\xc3\xa4iselle puoliskolle luonteenomaista oli stagnaatio ja suhteellisen v\xc3\xa4h\xc3\xa4inen rakennustoiminta. Kaupunkiin rakennettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa sairaaloita, kasarmeja, vankiloita ja tieteen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n tarkoitettuja rakennuksia, jotka nousivat sen reuna-alueille. Viel\xc3\xa4 1800-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ainoastaan Gamla stan oli tiiviisti rakennettu kivikaupunki, mutta Ruotsin ja Tukholman teollistuessa kaupunkikuva muuttui j\xc3\xa4lleen nopeasti. Teollisuusrakennuksia nousi kaupungin reunamille ja rautatiest\xc3\xa4 tuli uusi liikkumismuoto. Kaupungin 1700-luvulta per\xc3\xa4isin ollut suunnittelu ei kest\xc3\xa4nyt r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdysm\xc3\xa4isesti kasvanutta v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4, mist\xc3\xa4 seurasi useita koleraepidemioita. Hygieniaolot olivat eritt\xc3\xa4in huonot: 1850-luvulla Tukholma oli yksi Euroopan ep\xc3\xa4terveellisimmist\xc3\xa4 kaupungeista asua._NEWLINE_Albert Lindhagenin ohjauksessa Tukholmalle luotiin ensimm\xc3\xa4inen yleiskaava, Lindhagenplanen, joka ulottui malmien ja Kungsholmenin alueille ja jonka tarkoitus oli tuoda kaupunkiin valoa, ilmaa ja vihreytt\xc3\xa4. Lindhagen halusi, ett\xc3\xa4 kaupunkia l\xc3\xa4vist\xc3\xa4isiv\xc3\xa4t leve\xc3\xa4t puiden reunustamat esplanadit ja bulevardit. H\xc3\xa4n ehdotti Tukholmaan 70 metrin levyist\xc3\xa4, Champs-\xc3\x89lys\xc3\xa9es\'n tyylist\xc3\xa4 Sveav\xc3\xa4g-katua (my\xc3\xb6hemmin Sveav\xc3\xa4gen), joka olisi kulkenut Brunnsvikenilta aina Gustav Adolfs torgille saakka ottamatta huomioon olemassa olevia rakennuksia tai maastoa. Katu olisi l\xc3\xa4vist\xc3\xa4nyt Aadolf Fredrikin kirkon, H\xc3\xb6torgetin ja Brunkebergstorgin. Lindhagenin kaava toteutettiinkin vain osittain. H\xc3\xa4n kannatti my\xc3\xb6s paloturvallisuutta, asuinrakentamista ja terveytt\xc3\xa4 koskevia j\xc3\xa4rjestyss\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6j\xc3\xa4, joilla oli suuri merkitys yhten\xc3\xa4isen rakennuskannan syntymiselle malmien alueella. H\xc3\xa4nen aloitteestaan kaupunkiin avattiin vuonna 1861 ensimm\xc3\xa4inen vedenpuhdistuslaitos, Skanstullilla sijainnut \xc3\x85rstaverket, ja parantunut hygienia vaikuttikin positiivisesti Tukholman kuolleisuuslukuihin._NEWLINE_1800-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskoa leimasi intensiivinen rakennustoiminta. Kaupungin v\xc3\xa4kiluku kolminkertaistui sadasta tuhannesta kolmeensataan tuhanteen, mist\xc3\xa4 seurasi asuntopula. Aatteet kivikaupungin suunnittelua varten haettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4osin Manner-Euroopan keisarikuntien suurista kaupungeista: Pietarista, Wienist\xc3\xa4, Pariisista ja Berliinist\xc3\xa4. N\xc3\xa4iden kaupunkien asemakaavat pohjautuivat klassistiseen perinteeseen suorakulmaisine kortteleineen, jotka oli j\xc3\xa4rjestetty suurimittakaavaisiin katuakselien ja aukioiden sommitelmiin. Asuintalot, joita kutsuttiin joskus pilkallisesti \xe2\x80\x9cvuokrakasarmeiksi\xe2\x80\x9d, t\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t tiiviisti kokonaisia kortteleita, joiden pienill\xc3\xa4 sis\xc3\xa4pihoilla aurinko loisti poissaolollaan._NEWLINE_Lukuisista teollisen vallankumouksen aikana Tukholman seudulle nousseista teollisuusrakennetuista ei ole nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n paljon j\xc3\xa4ljell\xc3\xa4. Kaupungin laajentuessa monet teollisuudenalat h\xc3\xa4visiv\xc3\xa4t, ja arvokasta maata k\xc3\xa4ytettiin asuinrakentamiseen. Entisest\xc3\xa4 R\xc3\xb6rstrandin teollisuusalueesta on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt j\xc3\xa4ljelle vain nykyisin muinaisj\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6kseksi merkitty posliinikaatopaikka, jonka sai aikaan paikalla sijainnut R\xc3\xb6rstrandin posliinitehdas. Hornsbergin Stora Bryggeriet -panimosta on s\xc3\xa4ilynyt ainoastaan panimorakennus, kuten my\xc3\xb6s S\xc3\xb6der M\xc3\xa4larstrandilla sijainneesta M\xc3\xbcnchenbryggerietist\xc3\xa4, jonka toiminta siirtyi muualle jo kauan sitten._NEWLINE_Yksi harvoista teollisuusrakennuksista, jonka toiminta on s\xc3\xa4ilynyt alkuper\xc3\xa4isen kaltaisena, on \xc3\x96stermalmin kauppahalli vuodelta 1888 \xc3\x96stermalmstorgilla. Kauppahallin suunnittelivat Isak Gustaf Clason ja Kasper Salin ja se rakennettiin enn\xc3\xa4tyslyhyess\xc3\xa4 ajassa. Sen runko on valurautaa ja julkisivu rappaamatonta punatiilt\xc3\xa4. Innoitusta rappaamattomille tiilijulkisivuille oli haettu esimerkiksi Pohjois-Saksasta ja Italiasta, ja niit\xc3\xa4 kutsuttiin Ruotsissa nimell\xc3\xa4 \xe2\x80\x9drohbau\xe2\x80\x9d, joka tarkoittaa oikeastaan saksaksi keskener\xc3\xa4ist\xc3\xa4 rakennusta, rakennusrunkoa. Toinen edelleen n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vill\xc3\xa4 oleva ajan teollisuusrakennus on V\xc3\xa4rtagasverket-kaasulaitos Hjorthagenissa. Nuori Ferdinand Boberg suunnitteli alueelle kaasukelloja ja muita rakennuksia valiten niiden julkisivumateriaaliksi niin ik\xc3\xa4\xc3\xa4n rappaamattoman tiilen. Kokonaisuus valmistui vuonna 1893._NEWLINE_Ajan teollisuusrakennuksia_NEWLINE_Ajan yksityishuviloita_NEWLINE_Ennen vuotta 1910 rakennettiin my\xc3\xb6s useita julkisia monumentaalirakennuksia, kuten Tukholman keskusrautatieasema (1871), Ruotsin kansalliskirjasto (1878), ooppera (1898), valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4talo (1892\xe2\x80\x931905), Nordiska museet (1897\xe2\x80\x931907) ja Dramaten (1908). Vuonna 1897 Tukholma teki parhaansa Yleisen taide- ja teollisuusn\xc3\xa4yttelyn eteen. Tapahtuman p\xc3\xa4\xc3\xa4arkkitehtina toimi Ferdinand Boberg ja siit\xc3\xa4 on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt j\xc3\xa4ljelle joitakin rakennuksia: Sk\xc3\xa5nska gruvan, Biologinen museo ja Villa Lusthusporten. Samaan aikaan rakennettiin Strandv\xc3\xa4gen-katu, joka on yksi kaupungin suurista paraativ\xc3\xa4ylist\xc3\xa4. Keskikaupungilla vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1911 viisi vuotta kest\xc3\xa4neiden rakennust\xc3\xb6iden j\xc3\xa4lkeen Kungsgatan-katu. Se oli ensimm\xc3\xa4inen suoraan vaivalloisen Brunkebergs\xc3\xa5sen-harjun l\xc3\xa4pi rakennettu katu._NEWLINE_Kaupungin keskusta siirtyi nyt yh\xc3\xa4 enemm\xc3\xa4n Gamla stanista pohjoiseen Norrmalmille, jonne nousi uusia liike- ja pankkirakennuksia ja yh\xc3\xa4 tiiviimmin rakennettuja asuinkortteleita vanhanaikaisine asuntoineen (ilman juoksevaa vett\xc3\xa4, kylpyhuonetta tai k\xc3\xa4ym\xc3\xa4l\xc3\xa4\xc3\xa4). Vuosisadan vaihteen tienoilla vesiklosetit olivat edelleen harvinaisia. Er\xc3\xa4s vastaus kivikaupungin ep\xc3\xa4hygienisiin asuinoloihin oli se, ett\xc3\xa4 kaupunki alkoi ostaa maata kaukaa keskusta-alueiden ulkopuolelta ja tuki puutarhakaupunkien suunnittelua englantilaisen mallin mukaan. Yksi ensimm\xc3\xa4isist\xc3\xa4 puutarhakaupungeista oli Gamla Enskede, jonka rakentaminen aloitettiin vuonna 1908. Varakkaat porvarit kehittiv\xc3\xa4t uuden, kansainv\xc3\xa4listen esikuvien mukaisen asuinideaalin ja muuttivat kauas keskikaupungista eksklusiivisiin huvilayhteis\xc3\xb6ihin, kuten Djursholmiin (1889), Saltsj\xc3\xb6badeniin (1891) ja Stor\xc3\xa4ngeniin (1900). Alueilla sijaitsevia mielenkiintoisia yksityishuviloita ovat esimerkiksi Villa Mittag-Leffler (1889), Villa Pauli (1907) ja Villa Lagercrantz (1909) Djursholmissa, Villa Tallom (1906) Stocksundissa ja Villa Yngve Larsson (1907) Stor\xc3\xa4ngeniss\xc3\xa4._NEWLINE_Pankkiiri ja talousmies Ernest Thiel rakennutti S\xc3\xb6dra Djurg\xc3\xa5rdeniin Thielska gallerietin asuintaloksi itselleen ja perheelleen sek\xc3\xa4 laajalle taidekokoelmalleen. Talo sijaitsee Blockhusuddenin korkeimmalla kohdalla ja sen suunnitteli arkkitehti Ferdinand Boberg. Se valmistui vuonna 1905 ja se on hieno esimerkki ruotsalaisesta jugendista. Tukholman olympiastadion rakennettiin vuorostaan vuosina 1910\xe2\x80\x931912 kansallisromanttiseen tyyliin Torben Grutin suunnitelmien mukaan vuoden 1912 kisoja varten._NEWLINE_Ajan rakennuksia\n_START_SECTION_\n1913\xe2\x80\x931930\n_START_PARAGRAPH_\nUuden vuosisadan alussa uudet kaupunkisuunnittelun aatteet valtasivat alaa ja tiukka ruutukaava joutui v\xc3\xa4istym\xc3\xa4\xc3\xa4n taiteellisemman ja pehme\xc3\xa4mm\xc3\xa4n suunnittelun tielt\xc3\xa4. Uuden ideaalin puolestapuhujiin kuului Tukholman ensimm\xc3\xa4inen kaupunkisuunnittelujohtaja Per Olof Hallman. H\xc3\xa4n laati muiden muassa L\xc3\xa4rkstadenin (1902\xe2\x80\x931907), R\xc3\xb6da bergenin (1909), Diplomatstadenin (1913\xe2\x80\x931915) ja Blecktorn-alueen (1920) suunnitelmat. Tukholman raitioliikenteen k\xc3\xa4ynnistytty\xc3\xa4 voitiin rakentaa malmien aiemmin asumattomina pysyneet osat, joille sijoitettiin suuria asuinalueita, ja suunnitella esikaupunkeja kaupungin hankkimalle uudelle maalle. Omakotiasumisliike k\xc3\xa4ynnistyi toden teolla kiinteist\xc3\xb6johtaja Axel Dahlbergin aikana._NEWLINE_Ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana asuinrakentaminen pys\xc3\xa4htyi l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ysin. Asuntopula muuttui h\xc3\xa4d\xc3\xa4ksi. 1920-luvun alussa Ruotsia ahtaammin asuttiin vain Suomessa. Vuosien 1917 ja 1924 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 rakennettiin noin 2\xc2\xa0500 h\xc3\xa4t\xc3\xa4asuntoa helpottamaan suurinta pulaa. Ruotsissa kokeiltiin erilaisia subventio- ja lainamuotoja, joihin kuului vuonna 1924 perustettu Valtion asuntolainas\xc3\xa4\xc3\xa4ti\xc3\xb6 (ruots. Statens bostadsl\xc3\xa5nefond). Vuokralaiset ly\xc3\xb6tt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t yhteen ja perustivat vuonna 1923 Hyresg\xc3\xa4sternas Sparkasse- och Byggnadsf\xc3\xb6rening -liikkeen (HSB), joka tuotti arkkitehti Sven Wallanderin johdolla lukuisia halpoja ja laadukkaita asuntoja, kuten Kungsklippanin Kungsholmen-saarelle. Sven Wallander piirsi 1924 my\xc3\xb6s Kungsgatanin varrella sijaitsevan pohjoisen kungstornetin, johon h\xc3\xa4n sai innoituksen Yhdysvalloista._NEWLINE_Tukholman v\xc3\xa4kiluku nousi ensimm\xc3\xa4isen nelj\xc3\xa4nnesvuosisadan aikana vain 80\xc2\xa0000 hengell\xc3\xa4 300\xc2\xa0000:sta 380\xc2\xa0000:een. Jos mukaan lasketaan 60\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4, jotka asuivat S\xc3\xb6derortin ja V\xc3\xa4sterortin alueilla, vuonna 1925 oli noin 440\xc2\xa0000 tukholmalaista._NEWLINE_Tukholmaan nousi muutamia rakennuksia ja rakennelmia, jotka lasketaan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kaupungin arkkitehtuurin t\xc3\xa4rkeimpien monumenttien joukkoon; Ragnar \xc3\x96stbergin kaupungintalo (1904\xe2\x80\x931923), Ivar Tengbomin konserttitalo (1920\xe2\x80\x931926), Gunnar Asplundin kaupunginkirjasto (1920\xe2\x80\x931928) ja Asplundin ja Sigurd Lewerentzin Skogskyrkog\xc3\xa5rden Enskedess\xc3\xa4 (1914\xe2\x80\x931940). Uutta, 1920-luvulla arkkitehtuurissa ja taiteessa vallinnutta tyylisuuntaa kutsutaan 20-luvun klassisismiksi (ruots. tjugotalsklassicism): ulkomailla se tunnettiin my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 Swedish grace._NEWLINE_Mielenkiintoinen infrastruktuurihanke oli Cyrillus Johanssonin \xc3\x85rstabron (1925\xe2\x80\x931929), rautatiesilta, joka ylitt\xc3\xa4\xc3\xa4 \xc3\x85rstaviken-lahden roomalaisen akveduktin tavoin._NEWLINE_1920-luku sai p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6ksens\xc3\xa4 Stockholmsutst\xc3\xa4llningen-n\xc3\xa4yttelyss\xc3\xa4, joka pidettiin 16. toukokuuta \xe2\x80\x93 29. syyskuuta 1930 ja jossa k\xc3\xa4vi l\xc3\xa4hes nelj\xc3\xa4 miljoonaa vierasta. N\xc3\xa4yttelyn p\xc3\xa4\xc3\xa4arkkitehtina toimi Gunnar Asplund ja sen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 funktionalismi teki l\xc3\xa4pimurron Ruotsissa. Tyylisuunta vaikutti arkkitehtuurissa ja muotoilussa vuosia eteenp\xc3\xa4in._NEWLINE_Ajan rakennuksia\n_START_SECTION_\n1930\xe2\x80\x931945\n_START_PARAGRAPH_\nJo vuonna 1931 yksi n\xc3\xa4yttelyn arkkitehdeista, Uno \xc3\x85hr\xc3\xa9n, p\xc3\xa4\xc3\xa4si toteuttamaan asuinaluesuunnittelua koskeneet aatteensa Norra \xc3\x84ngbyn rivitaloalueella Brommassa. Kaksi vuotta my\xc3\xb6hemmin laadittiin funktionalistinen asemakaava viereiselle S\xc3\xb6dra \xc3\x84ngbyn huvila-alueelle, jonka rakennuksista Edvin Engstr\xc3\xb6m suunnitteli noin 98 prosenttia. Alue on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n suojeltu valtakunnallisesti merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n\xc3\xa4. Useisiin tukholmalaisiin l\xc3\xa4hi\xc3\xb6ihin, esimerkiksi Tranebergiin (1937), Hammarbyh\xc3\xb6jdeniin (1938) ja \xc3\x85rstaan (1943), rakennettiin saksalaisen esikuvan mukaan kapeita lamellikerrostaloja monilapsisille perheille (niin kutsutut barnrikehus-talot). Kaikkiin taloihin asennettiin keskusl\xc3\xa4mmitys, ja kaikissa asunnoissa oli oma vesiklosetilla varustettu kylpyhuone, juokseva kylm\xc3\xa4 ja l\xc3\xa4mmin vesi, ajalle nykyaikainen keitti\xc3\xb6 ja suurimmassa osassa my\xc3\xb6s parveke. Suuret ikkunat toivat asuntoihin valoa ja ilmaa, porrask\xc3\xa4yt\xc3\xa4v\xc3\xa4t oli varustettu j\xc3\xa4tekuiluilla ja pihoille rakennettiin leikkipaikat. Erityisesti Hammarbyh\xc3\xb6jdeni\xc3\xa4 ja S\xc3\xb6dra \xc3\x84ngbyt\xc3\xa4 kutsuttiin \xe2\x80\x9dvalkoiseksi kaupungiksi\xe2\x80\x9d (ruots. Den vita staden) rakennusten vaalean v\xc3\xa4rimaailman vuoksi. Vuosien 1932\xe2\x80\x931933 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 \xc3\x85lstensgatanille rakennetut, Paul Hedqvistin piirt\xc3\xa4m\xc3\xa4t rivitalot j\xc3\xa4rjestettiin tiukan funktionalistiseen jonoon. Niit\xc3\xa4 kutsuttiin my\xc3\xb6s nimell\xc3\xa4 Per-Albinhusen alueella asuneen p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin Per Albin Hanssonin mukaan._NEWLINE_Nyt funktionalismi tai modernismi, kuten tyylisuuntaa kutsuttiin kansainv\xc3\xa4lisesti, oli saanut kunnolla jalansijaa Ruotsissa ja erityisesti Tukholmassa. Funktionalismista keskusteltiin vilkkaasti. Vuonna 1931 julkaistiin kiistakirjoitus \xe2\x80\x9dacceptera\xe2\x80\x9d, joka nimens\xc3\xa4 mukaisesti vaati, ett\xc3\xa4 ajan uusi muotokieli, eli funktionalismi, tuli hyv\xc3\xa4ksy\xc3\xa4. Yksi kirjoittajista ja radikaaleimmista funktionalisteista oli Uno \xc3\x85hr\xc3\xa9n. Lukuisia liiketaloja ja julkisia rakennuksia suunniteltiin uuden tyylin mukaan; niihin kuuluivat esimerkiksi Ivar Tengbomin suunnittelemat Esselte-huset (valmistui 1934) ja Citypalatset (valmistui 1932) sek\xc3\xa4 Nils Ahrbomin ja h\xc3\xa4nen kumppaninsa Helge Zimdalin suunnittelema Sveaplanin tytt\xc3\xb6koulu (valmistui 1936)._NEWLINE_Vuonna 1934 maan suurimmassa arkkitehtitoimistossa Kooperativa F\xc3\xb6rbundets Arkitekt- och Ingenj\xc3\xb6rsbyr\xc3\xa5ssa (lyhyemmin KFAI) oli yli 70 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xa4\xc3\xa4. KFAI edusti modernia funktionalistista asiallisuutta, jossa sosiaaliset kysymykset yhdistyiv\xc3\xa4t vahvaan muodonantoon. Toimisto vaikutti suuresti Tukholman arkkitehtuuriin 1930- ja 1940-luvuilla. Toimiston p\xc3\xa4\xc3\xa4llik\xc3\xb6n Eskil Sundahlin (vuosina 1925\xe2\x80\x931958) lis\xc3\xa4ksi siell\xc3\xa4 ty\xc3\xb6skenteliv\xc3\xa4t muiden muassa Olof Thunstr\xc3\xb6m, Artur von Schmalensee ja Erik Ahls\xc3\xa9n. Heid\xc3\xa4n luomuksiinsa kuuluvat esimerkiksi Lumafabriken (1930), Hornsbergsdep\xc3\xa5n (1931) ja uusi Katarinahissen (1935)._NEWLINE_Autoistuminen lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyi voimakkaasti. Vuonna 1905 Tukholmassa oli 177 rekister\xc3\xb6ity\xc3\xa4 autoa, mutta luku nousi 9\xc2\xa0000 moottoriajoneuvoon vuonna 1925 ja tuplaantui vuoteen 1930 menness\xc3\xa4 17\xc2\xa0800 moottoriajoneuvoon. Siksi yksi kaupunki- ja yhdyskuntasuunnittelijoiden t\xc3\xa4rkeimmist\xc3\xa4 teht\xc3\xa4vist\xc3\xa4 1930-luvulla oli suunnitella Tukholmaan tieverkko, joka kest\xc3\xa4isi ajoneuvojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4n kasvun. Suuria infrastruktuurihankkeita toteutettiin lyhyess\xc3\xa4 ajassa; niihin lukeutuivat Tranebergsbron (1934), V\xc3\xa4sterbron (1935), Slussen (1935) ja Bromman lentoasema (1936). Lov\xc3\xb6n-saarelle rakennettiin vuonna 1933 Lov\xc3\xb6n vesilaitos toimittamaan Tukholman pohjoisosille puhdasta juomavett\xc3\xa4. Arkkitehti Paul Hedqvist suunnitteli vesilaitoksen funktionalistisen rakennuksen. My\xc3\xb6s kaupungin ymp\xc3\xa4ri kiert\xc3\xa4v\xc3\xa4n keh\xc3\xa4tien rakentamisesta alettiin keskustella. Tukholman metron rakentamisesta p\xc3\xa4\xc3\xa4tettiin vuonna 1941: ty\xc3\xb6t olivat ottaneet varasl\xc3\xa4hd\xc3\xb6n maanalaisen, S\xc3\xb6dermalmin alittavan raitiolinjan my\xc3\xb6t\xc3\xa4 vuonna 1933._NEWLINE_Kaupungin rakennusjohtaja Albert Lilienbergill\xc3\xa4 oli suuria suunnitelmia Tukholman rakennuskannalle ja infrastruktuurille. H\xc3\xa4nen vuonna 1928 laatimansa Tukholman yleiskaava toimi l\xc3\xa4ht\xc3\xb6laukauksena kaupungin keskustan valtavalle muutokselle, jota on my\xc3\xb6hemmin kutsuttu nimell\xc3\xa4 Norrmalmsregleringen ja joka toteutettiin toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen kaupunkisuunnittelujohtaja Sven Markeliuksen ohjauksessa. Metro oli ratkaiseva osa suunnitelmaa._NEWLINE_Ajan rakennuksia\n_START_SECTION_\n1970\xe2\x80\x932000\n_START_PARAGRAPH_\nProtestit purkutoimia vastaan kulminoituivat niin kutsuttuun Almstriden-mielenosoitukseen (\xe2\x80\x9djalavariita\xe2\x80\x9d) Kungstr\xc3\xa4dg\xc3\xa5rdenissa vuonna 1971. Protestit yhdess\xc3\xa4 pienentyvien taloudellisten resurssien ja vuoden 1973 energiakriisin kanssa johtivat siihen, ett\xc3\xa4 uusien korttelien ja kaupunkimoottoriteiden rakentamista jarrutettiin. My\xc3\xb6s ekologinen ajattelutapa syntyi. Suunnitelmia uusista, kattavista saneerauksista kaupungin keskustassa muutettiin, ja ne suunnattiin nyt koskemaan varovaista korjausrakentamista. Esimerkiksi S\xc3\xb6dermalmin Mariabergetin alueen 1700-luvun rakennuskanta s\xc3\xa4\xc3\xa4styi n\xc3\xa4in purkut\xc3\xb6ilt\xc3\xa4, ja rakennukset restauroitiin huolellisesti 1970-luvulla. Miljoonaohjelma oli vuorostaan ep\xc3\xa4onnistunut. Vuoden 1970 tienoilla Tukholmassa oli laskusuhdanteen ja sit\xc3\xa4 seuranneen negatiivisen muuttoliikkeen vuoksi yht\xc3\xa4kki\xc3\xa4 40\xc2\xa0000 asuntoa liikaa ja lukuisia ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 rakennusty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4._NEWLINE_Aina 1970-luvulle saakka funktionalismin tai modernismin aatteet avoimista kaupunkikortteleista ja mukautuminen autoistumiseen olivat hallinneet kaupunkisuunnittelua. Nyt syntyi uusia ideaaleja postmodernismin my\xc3\xb6t\xc3\xa4. Tukholmaan suunniteltiin muun muassa tanskalaisten esikuvien mukaan uusia asuinalueita, joissa \xe2\x80\x9dtiivis ja matala\xe2\x80\x9d rakentaminen ja mieluiten autottomuus olivat vallitsevia aatteita. Ensimm\xc3\xa4inen n\xc3\xa4iden periaatteiden mukaan suunniteltu korttelikaupunki oli Kista (1975\xe2\x80\x931980) Tukholman pohjoisosassa. Sit\xc3\xa4 seurasi 1980-luvulla rakennettu Skarpn\xc3\xa4cks g\xc3\xa5rd Etel\xc3\xa4-Tukholmassa. Kolmas uusi asuinalue oli Dalen, joka valmistui vuonna 1984. Samaan luokkaan kuuluu my\xc3\xb6s S\xc3\xb6dermalmin S\xc3\xb6dra stationsomr\xc3\xa5det eli Tukholman etel\xc3\xa4isen rautatieaseman ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n alue, jonne alkoi muuttaa ihmisi\xc3\xa4 vuonna 1987. Espanjalainen arkkitehti Ricardo Bofill piirsi sinne asuinalueen, jota kutsutaan nimell\xc3\xa4 Bofills b\xc3\xa5ge (\xe2\x80\x9dBofillin kaari\xe2\x80\x9d) ja jonka talot rakennettiin vuosina 1991\xe2\x80\x931992._NEWLINE_Kaupunkiin nousi my\xc3\xb6s joitakin kulttuurirakennuksia, kuten M\xc3\xa5nsson & Dahlb\xc3\xa4ck Arkitektkontor -toimiston piirt\xc3\xa4m\xc3\xa4 Vasamuseet (1990) ja Moderna museet yhdess\xc3\xa4 arkkitehtuurin museon kanssa. Uuden rakennuksen suunnitteli espanjalainen arkkitehti Rafael Moneo ja se otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1998._NEWLINE_Olemassa olevia asuinalueita tiivistettiin muun muassa Hammarbyh\xc3\xb6jdeniss\xc3\xa4 ja Tranebergiss\xc3\xa4. Tranebergin kaupunginosaan rakennettiin 1980-luvulla uusi Minnebergin asuinalue. Vuosikymmenen lopun suuriin rakennushankkeisiin kuuluivat Globen-areena, jonka suunnitteli Berg Arkitektkontor ja joka otettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1989, Globen City ja Cityterminalen, jonka piirsiv\xc3\xa4t muiden muassa Tengbom arkitekter ja Ralph Erskine ja joka vihittiin samana vuonna. Tukholmassa oli j\xc3\xa4lleen rakennusbuumi, joka sai kuitenkin \xc3\xa4killisen lopun, kun Ruotsi vaipui talous- ja kiinteist\xc3\xb6kriisiin 1990-luvun alussa. Monet spekulaatioiden varassa rakennetut toimistotalot seisoivat tyhjin\xc3\xa4 ja asuntotuotanto laski vain 10\xc2\xa0000 asuntoon vuodessa koko maassa._NEWLINE_1990-luvun alussa Tukholmaan rakennettiin vain kaksi suurempaa asuinaluetta: Hammarby sj\xc3\xb6stad (vaihe 1, 1992\xe2\x80\x931997) ja S:t Eriksomr\xc3\xa5det (1995\xe2\x80\x931998). Asemakaava-arkkitehti Aleksander Wolodarski laati molempiin hyvin yksityiskohtaisen suunnitelman. Hammarby sj\xc3\xb6stad k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 laajan alueen Hammarby sj\xc3\xb6n, Hammarbyleden-kanavan ja Sicklan kanavan ymp\xc3\xa4rill\xc3\xa4, jossa on aiemmin ollut satamatoimintaa ja pienteollisuutta. Pohjoisella puolella, jota kutsutaan nimell\xc3\xa4 Norra Hammarbyhamnen, rakennusty\xc3\xb6t p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyiv\xc3\xa4t vuonna 1997, mutta etel\xc3\xa4isen puolen rakentaminen saataneen loppuun vasta vuonna 2017. Vuosisadan lopussa rakennettiin Nybodah\xc3\xb6jden-alue yhteydess\xc3\xa4 Tukholman kulttuurip\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunkivuoteen 1998. Sinne syntyi 156 atriumtaloihin, rivitaloihin ja kaupunkipientaloihin sijoittuvaa asuntoa._NEWLINE_Ajan rakennuksia\n_START_SECTION_\nVuoden 2000 j\xc3\xa4lkeen\n_START_PARAGRAPH_\n2000-luvun alussa taloudellinen tilanne parantui ja vuosikymmenen puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4 alkoi uusi rakennusbuumi. Er\xc3\xa4\xc3\xa4t 2000-luvun tunnetuista arkkitehdeista, kuten Thomas Sandell ja Gert Wing\xc3\xa5rdh, puolsivat kiisteltyj\xc3\xa4 hankkeita kuten Riddarfj\xc3\xa4rdenille suunniteltua kylpyl\xc3\xa4hotellia ja monumentaalista kongressi- ja konferenssikeskusta Tukholman kaupungintalon viereen._NEWLINE_Yksi 2000-luvun alun suurimmista asuinaluehankkeista oli Lilla Essingen -saaren muuttaminen teollisuusalueesta merenl\xc3\xa4heiseksi asuinalueeksi. Alueelle rakennettiin vuosien 2001 ja 2007 v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 noin 750 asuntoa. Huomattaviin rakennushankkeisiin lukeutuivat my\xc3\xb6s uusi \xc3\x85rstabron-silta, jonka suunnitteli brittil\xc3\xa4inen arkkitehti Norman Foster (valmistui 2005), ja Kista Science Tower, jonka piirsi White arkitekter -toimisto. Sen rakentaminen aloitettiin kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 2000 ja saatiin valmiiksi vuoden 2002 lopussa._NEWLINE_Suuri, viel\xc3\xa4 vuonna 2009 jatkunut projekti on V\xc3\xa4stra city. Siihen liittyv\xc3\xa4t Citybanan-rautatie uusine asemineen, Klaran postiterminaalin purkaminen ja sen paikalle rakennettava hotelli- ja kokouskeskus Stockholm Waterfront sek\xc3\xa4 ratapiha-alueen kattaminen toimistoilla, hotelleilla, liikkeill\xc3\xa4 ja asunnoilla._NEWLINE_Kungsholmenin koillisosaan rakennetaan Lindhagenin aluetta. Alueella lasketaan asuvan noin 20\xc2\xa0000 henke\xc3\xa4 vuonna 2017 ja sinne on tarkoitus synty\xc3\xa4 15\xc2\xa0000 ty\xc3\xb6paikkaa. Hankkeeseen kuuluu my\xc3\xb6s Hornsbergs strandin alue Ulvsundasj\xc3\xb6n-lahden rannalla, uusi asuinalue, jonne rakennetaan 1\xc2\xa0200 merenl\xc3\xa4heist\xc3\xa4 asuntoa, puistoja ja laitureita. _NEWLINE_Ajan rakennuksia_NEWLINE_Vuonna 2008 meneill\xc3\xa4\xc3\xa4n olleita hankkeita\n_START_SECTION_\nKauniit ja rumat rakennukset\n_START_PARAGRAPH_\nSiit\xc3\xa4, mik\xc3\xa4 on Tukholman kaunein rakennus, on esitetty erilaisia mielipiteit\xc3\xa4, ja maku on muuttunut jatkuvasti vuosisatojen aikana. Kun valtiop\xc3\xa4iv\xc3\xa4talo vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuonna 1906, sen arkkitehti Aron Johansson sai kest\xc3\xa4\xc3\xa4 rajua kritiikki\xc3\xa4. Kaupungintalon arkkitehti Ragnar \xc3\x96stberg kutsui rakennusta \xe2\x80\x9dk\xc3\xb6mm\xc3\xa4hdykseksi ilman julkisivua tai takapuolta\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Useita rakennuksia on nimetty kaupungin kauneimmaksi. Aftonbladet-lehden vuonna 2006 j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4m\xc3\xa4n \xc3\xa4\xc3\xa4nestyksen mukaan 35,8 prosentin mielest\xc3\xa4 Tukholman stadion, 14,4 prosentin mielest\xc3\xa4 Tukholman kaupungintalo ja 14,1 prosentin mielest\xc3\xa4 Ritarihuone on kaupungin kaunein. Gunnar Asplundin kaupunginkirjasto, jota Eva Eriksson (korkeakouluopettaja ja arkkitehtuurikirjoittaja) pit\xc3\xa4\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dyhten\xc3\xa4 ruotsalaisen 1900-luvun arkkitehtuurin merkkiteoksista\xe2\x80\x9d, tuli samassa \xc3\xa4\xc3\xa4nestyksess\xc3\xa4 4,8 prosentin tuloksella kahdeksannelle sijalle kymmenest\xc3\xa4._NEWLINE_Arkitekturskolan KTH:n rakennus valittiin, ironista kyll\xc3\xa4, vuonna 2008 j\xc3\xa4lleen suurella enemmist\xc3\xb6ll\xc3\xa4 Tukholman rumimmaksi taloksi. Se on \xc3\x96stermalmilla sijaitseva brutalistinen betonirakennus vuodelta 1969. Rakennustoiminnasta vastannut borgarr\xc3\xa5d Mikael S\xc3\xb6derlund teki vuonna 2006 aloitteen sen purkamiseksi.'