b'\n_START_ARTICLE_\nKrasnoselkupin piiri\n_START_PARAGRAPH_\nKrasnoselkupin piiri (ven. \xd0\x9a\xd1\x80\xd0\xb0\xd1\x81\xd0\xbd\xd0\xbe\xd1\x81\xd0\xb5\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xba\xd1\x83\xcc\x81\xd0\xbf\xd1\x81\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xb9 (\xd0\xbc\xd1\x83\xd0\xbd\xd0\xb8\xd1\x86\xd0\xb8\xd0\xbf\xd0\xb0\xd0\xbb\xd1\x8c\xd0\xbd\xd1\x8b\xd0\xb9) \xd1\x80\xd0\xb0\xd0\xb9\xd0\xbe\xcc\x81\xd0\xbd, Krasnoselkupski (munitspalnyi) raion) on paikallinen itsehallintoalue Jamalin Nenetsian autonomisessa piirikunnassa Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4._NEWLINE_Piiri sijaitsee Jamalin Nenetsian kaakkoisosassa. Sen l\xc3\xa4pi virtaa Tazjoki. Piirin kaakkoisosassa Tazin yl\xc3\xa4juoksulla sijaitsee Yl\xc3\xa4-Tazin luonnonpuisto, jonka laajuus on 6\xc2\xa0313 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1944 perustetun piirin pinta-ala on 106\xc2\xa0270 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 liikenteellisesti syrj\xc3\xa4inen kunnallispiiri oli asukasluvultaan Jamalin Nenetsian pienin; piiriss\xc3\xa4 asui yhteens\xc3\xa4 6\xc2\xa0204 henke\xc3\xa4 (vuonna 2010). Piiri jakautuu hallinnollisesti kolmeen maalaiskuntaan. Hallinnollinen keskus on Krasnoselkupin kyl\xc3\xa4, jonka maalaiskunnassa asui 3\xc2\xa0874 henke\xc3\xa4. Tolkan maalaiskunnassa asukkaita oli 1\xc2\xa0996 ja Rattan kyl\xc3\xa4n maalaiskunnassa 234. Muita asuttuja paikkoja ovat Kikijaki ja Sidorovsk._NEWLINE_Vuoden 1989 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan piirin asukkaista 54,5\xc2\xa0% oli ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4, 14,6\xc2\xa0% selkuppeja, 12,2\xc2\xa0% ukrainalaisia, 4,2\xc2\xa0% tataareja, 2,4\xc2\xa0% nenetsej\xc3\xa4, 2,5\xc2\xa0% valkoven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja 0,6\xc2\xa0% hanteja._NEWLINE_Seudun kantav\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat selkupit. Vuosina 1601\xe2\x80\x931607 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset kasakat rakensivat nykyisen Sidorovskin kyl\xc3\xa4n l\xc3\xa4helle Mangazejan kaupungin, joka j\xc3\xa4i autioksi vuonna 1662.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nPerinteisi\xc3\xa4 elinkeinoja ovat poronhoito, mets\xc3\xa4stys ja kalastus. Piiriss\xc3\xa4 tuotetaan my\xc3\xb6s sahatavaraa. Erityisesti piirin l\xc3\xa4nsiosissa on huomattavat \xc3\xb6ljy- ja maakaasuvarat ja osa kentist\xc3\xa4 on tuotantok\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLiikenneyhteydet\n_START_PARAGRAPH_\nLiikenneyhteydet ovat vaatimattomat; kunnollisia ymp\xc3\xa4rivuotisia teit\xc3\xa4 ei piirin kylien v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 ole. Tieyhteys on kuitenkin olemassa Gubkinskista joillekin alueen l\xc3\xa4nsiosan tuotantok\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n otetuista maakaasu- tai \xc3\xb6ljykentist\xc3\xa4 (esimerkiksi Gubkinski- Vojenta - Vahtovy). Piirikunnan liikennesuunnitelmien mukaan talvikaudella Urengoista kulkee it\xc3\xa4\xc3\xa4n talvitie Krasnoselkupiin saakka. Tolkasta on helikopteri- ja lentokoneyhteys Krasnoselkupiin, josta puolestaan on lentoyhteys Tjumeniin sek\xc3\xa4 helikopteriyhteys Tarko-Saleen Tjumenin ja Novyi Urengoin v\xc3\xa4lisen rautatien varrelle.\n_START_SECTION_\nKulttuuria\n_START_PARAGRAPH_\nKrasnoselkupissa on kotiseutumuseo.'