b"\n_START_ARTICLE_\nP\xc3\xa4rttyliny\xc3\xb6n veril\xc3\xb6yly\n_START_SECTION_\nTapahtumat\n_START_PARAGRAPH_\nKolmannen sodan j\xc3\xa4lkeen vuonna 1570 rauha n\xc3\xa4ytti mahdolliselta. Jyrkk\xc3\xa4mielisen Guisen suvun hovisuosio oli v\xc3\xa4hentynyt ja heid\xc3\xa4t oli korvattu maltillisemmilla. Hugenotit pitiv\xc3\xa4t hallussaan muutamia linnoitettuja kaupunkeja, kuten La Rochellea. Katariina de' Medici toivoi ett\xc3\xa4 avioliitot, kuten suunniteltu avioliitto h\xc3\xa4nen poikansa Fran\xc3\xa7oisin ja Englannin Elisabet I:n kanssa edesauttaisivat rauhaa. Jo vuonna 1571 rauha oli kuitenkin romuttumassa, katolisten ja hugenottien suhteet heikkeniv\xc3\xa4t, ja Rouenissa surmattiin nelj\xc3\xa4kymment\xc3\xa4 hugenottia n\xc3\xa4iden kielt\xc3\xa4ydytty\xc3\xa4 kumartamasta katolisten katukulkueen alttarille._NEWLINE_Guisen suvun poissa ollessa hugenottijohtaja Gaspard de Coligny valittiin kuninkaan neuvostoon syyskuussa 1571. Guiset vihasivat Coligny\xc3\xa4 siksi, ett\xc3\xa4 t\xc3\xa4m\xc3\xa4 oli hugenotti ja siksi, ett\xc3\xa4 he ep\xc3\xa4iliv\xc3\xa4t Colignyn j\xc3\xa4rjest\xc3\xa4neen Fran\xc3\xa7ois Guisen murhan 1563. Asiaa mutkistivat entisest\xc3\xa4\xc3\xa4n Colignyn vaatimukset hollantilaisten protestanttikapinallisten tukemisesta. Sen takia sis\xc3\xa4llissodan uhan lis\xc3\xa4ksi oli olemassa vaara sotaan joutumisesta Espanjan kanssa. N\xc3\xa4iss\xc3\xa4 olosuhteissa Katariina de' Medici perinteisen k\xc3\xa4sityksen mukaan p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi suunnittelemaan Colignyn murhaa._NEWLINE_Katariina de' Medici vaati hugenottien korkea-arvoisen suosijan, Bourbonin herttua Henrik Navarralaisen naimaan h\xc3\xa4nen tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 Margueriten. N\xc3\xa4enn\xc3\xa4inen peruste oli uskonsuuntien v\xc3\xa4lisen vihan liennytys, mutta todellisuudessa h\xc3\xa4\xc3\xa4t saattoivat olla suunniteltu, jotta saataisiin mahdollisimman monta johtavaa hugennottia samaan paikkaan. Katariinan tarkoituksena oli murhata Coligny ja mahdollisimman monta hugenottijohtajaa, mutta h\xc3\xa4nell\xc3\xa4 oli t\xc3\xa4ysi ty\xc3\xb6 saada poikansa kuningas Kaarle IX, joka oli yst\xc3\xa4vystynyt Colignyn kanssa, suunnitelman taakse. Lopulta Kaarle suostui ja, ep\xc3\xa4varman perim\xc3\xa4tiedon mukaan, m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4si murhaty\xc3\xb6n teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi perusteellisesti, jotta ei j\xc3\xa4isi kostajia._NEWLINE_22. elokuuta Charles Maurevert, ilmeisesti Katariinan l\xc3\xa4hett\xc3\xa4m\xc3\xa4n\xc3\xa4, yritti murhata Colignyn kadulla, mutta onnistui vain haavoittamaan t\xc3\xa4t\xc3\xa4. Aikaisin aamulla 24. elokuuta, p\xc3\xa4rttylinp\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4, Coligny ja useita kymmeni\xc3\xa4 muita hugenottijohtajia murhattiin majatalossa Ponthieu'ssa, johon he olivat kokoontuneet. Murhat suoritti kuninkaallinen sveitsil\xc3\xa4iskaarti._NEWLINE_Hugenottijohtajien murhat toimivat alkusys\xc3\xa4yksen\xc3\xa4 murha-aallolle. 24. elokuun ja 17. syyskuuta v\xc3\xa4lisen\xc3\xa4 aikana kansanjoukot murhasivat Pariisissa hugenotteja spontaanin oloisesti. Elokuusta lokakuuhun samanlaiset spontaanin n\xc3\xa4k\xc3\xb6iset vainot alkoivat muissa kaupungeissa, kuten Toulousessa, Bordeaux'ssa, Lyonissa, Bourgesissa, Rouenissa ja Orl\xc3\xa9ansissa. Murhat tekiv\xc3\xa4t v\xc3\xa4kijoukot, eiv\xc3\xa4t kruunun viranomaiset. Arviot uhrim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4st\xc3\xa4 ovat enimmill\xc3\xa4\xc3\xa4n 100\xc2\xa0000, hugenottien omien l\xc3\xa4hteiden mukaan 70\xc2\xa0000. Muiden l\xc3\xa4hteiden mukaan 30\xc2\xa0000 tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n. Aikalaistarinat kertovat ett\xc3\xa4 ruumiita lojui joissa kuukausien ajan, eik\xc3\xa4 kalaa voinut sy\xc3\xb6d\xc3\xa4. Paavi Gregorius XIII:n reaktio tapahtumiin oli riemuitseva ja Roomassa j\xc3\xa4rjestettiin asian tiimoilta useita juhlamenoja. Protestanttiset maat puolestaan olivat kauhistuneita barbariasta, ja Katariinan l\xc3\xa4hettil\xc3\xa4\xc3\xa4t onnistuivat vain suurella ty\xc3\xb6ll\xc3\xa4 s\xc3\xa4ilytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n suhteet niihin."