b'\n_START_ARTICLE_\nVeteli\n_START_SECTION_\nEsihistoria\n_START_PARAGRAPH_\nHautakedolta entisen Keski-Pohjanmaan em\xc3\xa4nt\xc3\xa4koulun maalta l\xc3\xb6ydettiin 1946 kampakeraamisen kulttuurin asuinpaikka, joka on aikoinaan sijainnut merenrannalla. Paikalta l\xc3\xb6ytyi usean sadan metrin pituiselta alueelta punertavaksi palannut hiekkaa, kivikautista kulttuurikerrosta ja kvartsi-iskenn\xc3\xa4isi\xc3\xa4. Kaivauksissa paljastui kivetty tulisija, liesi, jonka ymp\xc3\xa4rilt\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyi runsaasti saviastiain palasia, rikkoutunut kivikirves ja muutamia kvartsiesineit\xc3\xa4. Hautakedon keramiikka on ruskeaksi poltettua savea._NEWLINE_Hautakedon asuinpaikan kenties mielenkiintoisin l\xc3\xb6yt\xc3\xb6 on jo ennen kaivauksia l\xc3\xb6ytynyt pienen savisen ihmiskuvion yl\xc3\xa4osa. Savi-ihmisen vy\xc3\xb6t\xc3\xa4r\xc3\xb6\xc3\xb6n on pistetty molemmin puolin sivulta pieni kolo ja samanlaiset kolot hartioihin ja selk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Muitakin vastaavia ihmiskuvioita on l\xc3\xb6ydetty kampakeraamisilta asuinpaikoilta, rikottuina. Rikottujen ihmiskuvioitten arvellaan kuuluvan magian piiriin, jolloin ne mahdollisesti esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t tuhottua vihamiest\xc3\xa4. Jotkut olettavat kuvia k\xc3\xa4ytetyn esi-isien palvonnassa tai hedelm\xc3\xa4llisyyskultissa. Kampakeraamista kulttuuria seurasi vasarakirveskulttuuri, jossa tunnettiin jo alkeellinen maanviljely ja karjanhoito. R\xc3\xa4yringist\xc3\xa4 on Haapaj\xc3\xa4rven pohjoispuolelta l\xc3\xb6ydetty kaunis veneenmuotoinen vasarakirves._NEWLINE_Vetelin seutu oli ajanlaskumme ensimm\xc3\xa4isell\xc3\xa4 vuosituhannella er\xc3\xa4nk\xc3\xa4yntialuetta, jossa samoilivat lappalaiset. Kun Etel\xc3\xa4-Suomi oli asutettu, alkoivat varsinaissuomalaiset, h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4iset ja karjalaiset talonpojat tehd\xc3\xa4 pitki\xc3\xa4 retki\xc3\xa4 Pohjanmaalle ja Lappiin, jopa Ruijan rannikolle saakka. Pitkien matkojen vuoksi moni er\xc3\xa4mies muutti l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4ksi pyyntimaitaan. R\xc3\xa4yringist\xc3\xa4 on kaivettu esiin jonkun satunnaisen er\xc3\xa4nk\xc3\xa4vij\xc3\xa4n polttohauta, mist\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyi ns. py\xc3\xb6re\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsisuomalainen kupurasolki. _NEWLINE__NEWLINE_V\xc3\xa4hitellen Vetelin seudun er\xc3\xa4maat siirtyiv\xc3\xa4t niill\xc3\xa4 asuvien ihmisten maiksi. Poikkeuksen muodostavat kuitenkin Vetelist\xc3\xa4 Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rvelle ulottuva alue, miss\xc3\xa4 pirkkalaisten er\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynti jatkui pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n. Esim. R\xc3\xa4yringinj\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4 l\xc3\xb6ytyy melkoinen sikerm\xc3\xa4 H\xc3\xa4meeseen viittaavia nimi\xc3\xa4: H\xc3\xa4meenkangas, H\xc3\xa4meenkari, H\xc3\xa4meenneva ja H\xc3\xa4meenniittu. Vetelin h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4ismuistot selittyv\xc3\xa4t \xc3\x84ht\xc3\xa4v\xc3\xa4njoen vesist\xc3\xb6n l\xc3\xa4heisyydest\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 \xc3\x84ht\xc3\xa4v\xc3\xa4n reitti oli pirkkalaisten valtav\xc3\xa4yl\xc3\xa4 Pohjanlahdelle. Pirkkalaisten satakuntalaisuus ei tee perim\xc3\xa4tietoa tyhj\xc3\xa4ksi, koska yl\xc3\xa4satakuntalaisia on yleisesti sanottu h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isiksi. Paikannimist\xc3\xa4 sellaiset kuin R\xc3\xa4yringin Harsonsaari sek\xc3\xa4 Vetelin Polsonkoski ja Polsonharju tuovat mieleen Tyrv\xc3\xa4\xc3\xa4n Varttalassa 1571 el\xc3\xa4neen Mikko Harsun ja Pirkkalan Tahlossa samoihin aikoihin asuneen Lasse Polson. Pirkkalalaisten retket R\xc3\xa4yrinkiin ovat todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti jatkuneet viel\xc3\xa4 silloinkin, kun Veteliss\xc3\xa4 oli jo asutusta.\n_START_SECTION_\n1500-luku\n_START_PARAGRAPH_\nVetelin seudun asutuksesta on varmoja asiakirjoja vasta 1540-luvun lopulta. Kyl\xc3\xa4jako oli tosin hyvin ep\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen: Kaustinen ja Yliveteli ovat yhten\xc3\xa4 Vetelin kyl\xc3\xa4n\xc3\xa4, Alaveteli on 1548 yhdistetty R\xc3\xa4yrinkiin ja seuraavana vuonna koko Kokkolan ylimaa (Kaustinen, Veteli, Halsua, Perho) sek\xc3\xa4 Alaveteli, jonka nimi on R\xc3\xa4yrinki. Vuonna 1547 Yliveteliss\xc3\xa4 oli jo yhdeks\xc3\xa4n ja R\xc3\xa4yringiss\xc3\xa4 viisi taloa._NEWLINE_Vuoden 1557 maakirjassa mainittujen peltoalojen perusteella on teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4 joitakin p\xc3\xa4\xc3\xa4telmi\xc3\xa4 kylien ja talojen ik\xc3\xa4suhteista. Vaikuttaa silt\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 Ylivetelin ja R\xc3\xa4yringin vanhimmatkin talot on perustettu vasta 1500-luvulla. Vuonna 1738 muistiin merkitty perim\xc3\xa4tieto v\xc3\xa4itt\xc3\xa4\xc3\xa4 Pollaria Vetelin vanhimmaksi taloksi, mutta tietoon ei voi luottaa, kun asiakirjallisia todisteita ei ole. Ylivetelin ja R\xc3\xa4yringin kylien kehitys ei 1500-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolle ollut kovinkaan nopeata. Uusia taloja syntyi vain kolme. Vakiintuneita taloja oli 1500-luvun lopulla 11. R\xc3\xa4yrinkiin nousi kaksi uutta pysyv\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4\xc3\xa4neit\xc3\xa4 taloja. Vuosisadan lopulla R\xc3\xa4yringiss\xc3\xa4 oli kuusi taloa._NEWLINE_Vetelin asutuksen alkuper\xc3\xa4 on kirjava. Seudulle muutti Pohjanlahdelta kainulaisiksi nimitettyj\xc3\xa4 l\xc3\xa4nsisuomalaisia, jotka olivat per\xc3\xa4isin enimm\xc3\xa4kseen Yl\xc3\xa4-Satakunnasta. Vetelin Pollarin talon perustaja lienee muuttanut seudulle Kyr\xc3\xb6njoen varrelta, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 Ylistarosta. Meren takaa saapui Veteliin ruotsalaisia 1200-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla ja 1300-luvulla; R\xc3\xa4yringin kyl\xc3\xa4n nimi kirjoitettiin tuolloin R\xc3\xb6ring. R\xc3\xa4yringin L\xc3\xa5ng ja L\xc3\xb6ij\xc3\xa4 ja Finnil\xc3\xa4 ovat my\xc3\xb6s per\xc3\xa4isin 1500-luvulta. Finnil\xc3\xa4n nimen katsotaan osoittavan, ett\xc3\xa4 asukkaat olivat suomalaisia (ruots. finne=suomalainen), mutta naapurit ruotsinkielisi\xc3\xa4. Valtaosa Vetelin asukkaista lienee kuitenkin jo 1500-luvulla ollut suomalaisia._NEWLINE_Nuorin Kokkolan ylimaan ja Vetelin asutusryhm\xc3\xa4 koostuu savolaisista. Kustaa Vaasan julistettua 1540-luvun alussa vero- ja ulkopoliittisista syist\xc3\xa4 er\xc3\xa4maat kruunun omiksi ja uudisasutukselle vapaiksi l\xc3\xa4htiv\xc3\xa4t kaskea polttavat savolaiset liikkeelle laajoin joukoin. Yksi savolainen kulkeutui Veteliinkin, Savo (nyk. Heikkil\xc3\xa4) is\xc3\xa4nt\xc3\xa4 Antti Antinpoika, joka mainitaan veroluetteloissa vuodesta 1553 l\xc3\xa4htien. Syntyper\xc3\xa4ns\xc3\xa4 vuoksi miest\xc3\xa4 sanottiin Savon Antiksi, vuoden 1557 maakirjassa nimen\xc3\xa4 Antti Savo. Vuosisadan loppuun menness\xc3\xa4 Veteliinkin muutti lis\xc3\xa4\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4 savolaista.\n_START_SECTION_\n1600-luku\n_START_PARAGRAPH_\nUusi 1600-luku alkaa tuhoisalla katovuodella, joka on j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt historiaan \xe2\x80\x9dsuurena olkivuotena\xe2\x80\x9d. Pohjanmaan papiston mukaan koko maakunnassa ei saatu jyv\xc3\xa4n jyv\xc3\xa4\xc3\xa4. Monet talot autioituivat tai joutuivat veronmaksukyvytt\xc3\xb6miksi. Kokonaisuudessaan suuren olkivuoden j\xc3\xa4lki Veteliss\xc3\xa4 ei kuitenkaan n\xc3\xa4yt\xc3\xa4 kovin pahalta. Ylip\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 1600-luku oli vetelil\xc3\xa4isille talonpojalle raskasta aikaa. Ruotsi kohosi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja Puolan heikkouden kustannuksella 1600-luvun alussa suurvallaksi sek\xc3\xa4 taisteli menestyksekk\xc3\xa4\xc3\xa4sti my\xc3\xb6s Tanskaa ja Saksan katolisia ruhtinaita vastaan 30-vuotisen sodan aikana. Toistuvien katojen lis\xc3\xa4ksi talonpoikaa rasittavat yh\xc3\xa4 kasvava verorasitus ja jatkuvat sotav\xc3\xa4enotot. Suurvalta-aseman yll\xc3\xa4pit\xc3\xa4minen maksoi paljon, ja suurimman osan laskusta maksoi talonpoika, hiken\xc3\xa4 ja veren\xc3\xa4._NEWLINE_Vetelin talo\xc2\xadluku oli 1610 edelleen 19, mik\xc3\xa4 todistaa suuren olkivuoden pys\xc3\xa4ytt\xc3\xa4neen asutuksen kehittymisen. Vuoteen 1635 menness\xc3\xa4 taloluku kasvoi nelj\xc3\xa4ll\xc3\xa4. R\xc3\xa4yrinkiin syntyi 1610-luvulla kaksi uutta taloa. Talonpojan kestokyvyn rajat ylitettiin 1640-luvulla, sill\xc3\xa4 esim. 1648, jolloin 30-vuotinen sota p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi, oli Yliveteliss\xc3\xa4 6 taloa ja R\xc3\xa4yringiss\xc3\xa4 1 talo autiona. Raskaiden sotien kausi p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi kuitenkin vasta vuosien 1660\xe2\x80\x931661 rauhansopimuksiin. Vetelin asutus ei silti k\xc3\xa4\xc3\xa4ntynyt erityisemp\xc3\xa4\xc3\xa4n nousuun, sill\xc3\xa4 maakirjojen mukaan taloluku oli 1700 vain 24. Melskeinen 1600-luku p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi Suomen historian tuhoisimpaan n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4n, suuriin kuolonvuosiin 1696\xe2\x80\x931696. J\xc3\xa4lkimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 vuonna kuoli Ylivetelin kappelikunnassa 194 henke\xc3\xa4. Katovuosien seuraukset olivat kuitenkin Lohtajan ja Kalajoen suurpit\xc3\xa4jiin verrattuina lievimm\xc3\xa4t._NEWLINE_Kokkolan Ylimaa kuului jo 1600-luvulla koko Suomen parhaimpiin karjanhoitoalueisiin. Vuoden 1626 karjaluettelon mukaan Veteli oli karjavarallisuudeltaan aivan k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 siell\xc3\xa4 oli taloa kohti 20,8 nauta\xc2\xadyksikk\xc3\xb6\xc3\xa4 (ns. kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 nautayksikk\xc3\xb6\xc3\xa4: hevonen 2, h\xc3\xa4rk\xc3\xa4 ja lehm\xc3\xa4 1, nuori nautael\xc3\xa4in \xc2\xbd, sika 1/3 ja lammas 1/8 yksikk\xc3\xb6\xc3\xa4). Keskitasoissa talossa oli 2 hevosta, h\xc3\xa4rk\xc3\xa4, sonni, 10 lehm\xc3\xa4\xc3\xa4, 5 nuorta nautael\xc3\xa4int\xc3\xa4, 27 lammasta ja 1\xe2\x80\x932 sikaa._NEWLINE_Kokkolan kirkkoherra Eerik Galle anoi 1639 Turun tuomiokapitulilta lupaa Ylivetelin kappelin perustamiseen vedoten pitkiin kirkkomatkoihin. Piispa Iisak Rothovius kannatti ajatusta, jonka Kuningatar Kristiinan holhoojahallitus vahvisti. Kirkon paikasta sukeutui kuitenkin ankara riita, sill\xc3\xa4 Kokkolan ylimaan suurin ja vaurain kyl\xc3\xa4 Kaustinen halusi kirkon itselleen. Ylivetelil\xc3\xa4isten, r\xc3\xa4yrinkil\xc3\xa4isten, halsualaisten ja perhon \xc3\xa4\xc3\xa4nin kirkko rakennettiin kuitenkin Ylivetelin kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n, L\xc3\xa4sp\xc3\xa4n ja Kankaan talojen v\xc3\xa4lille. Pieni ja vaatimaton kirkko tuli valmiiksi muutamassa kuukaudessa. Kallisarvoisimmat esineet olivat kello, joista ensimm\xc3\xa4isen lahjoitti itse kuningatar Kristiina ja toisen osti kappeliseurakunta. Vetelin kirkon ensimm\xc3\xa4inen hopeaesine oli 1656 ostettu hopeinen ehtoolliskalkki._NEWLINE_Vanha kirkko oli ahdas ja se hajotettiin pian. Uusi kirkko rakennettiin Juho Nisiuksenpojan johdolla 1679\xe2\x80\x931680 kauemmas joesta vanhimman hautausmaan keskelle. Kirkko oli suorakaiteen muotoinen ja tornilla varustettu. Uusi saarnatuoli oli saatu 1685; kokkolalaisen puusepp\xc3\xa4 Henrik Tuomaanpoika Tastin veist\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4 saarnatuolista per\xc3\xa4isin oleva, Pyh\xc3\xa4\xc3\xa4 Kristoforosta esitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 kannatinpylv\xc3\xa4s on nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Vetelin museossa.  Seurakunnan vaurastuessa ostettiin uusia, kallisarvoisia esineit\xc3\xa4 vanhan pienen ehtoolliskalkin sek\xc3\xa4 vanhimman kirkon esineist\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluneiden tinaisten astioiden, kannun, kastemaljan ja pullon lis\xc3\xa4ksi. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 olivat mm. isompi, sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4 kullattu ehtoolliskalkki, pakotetuksi koristeltu \xc3\xb6yl\xc3\xa4ttirasia, kullattu alttarikannu ja kaksi messinkikannu. Er\xc3\xa4s huomattavampia hankintoja tehtiin 1751, jolloin kuuluisa kokkolalainen kirkkomaalari Johan Backman maalasi Vetelin kirkon ensimm\xc3\xa4isen alttaritaulun. Siit\xc3\xa4 tuli kaksiosainen: yl\xc3\xa4osa esitti Kristuksen yl\xc3\xb6snousemusta ja alaosa Pyh\xc3\xa4n ehtoollisen asettamista.\n_START_SECTION_\n1700-luku\n_START_PARAGRAPH_\nHuolimatta 1600-luvun lopulla toteutetusta ruotu\xc2\xadv\xc3\xa4ki\xc2\xadj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4st\xc3\xa4, jonka piti est\xc3\xa4\xc3\xa4 vihatut sotav\xc3\xa4enotot, oli monien talonis\xc3\xa4ntienkin l\xc3\xa4hdett\xc3\xa4v\xc3\xa4 suureen Pohjan sotaan 1700\xe2\x80\x931721. Miehi\xc3\xa4 sortui tauteihin ja taisteluihin Baltiassa, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ja Puolassa. Suurin osa Pohjanmaan rykmentin miehist\xc3\xb6st\xc3\xa4 kuoli Riiassa kaupungin antautuessa ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isille 1710. Kun paras osa suomalaisista oli tapettu vieraalla mailla, oli pakko turvautua uusiin ankariin v\xc3\xa4enottoihin, koska Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset piirittiv\xc3\xa4t Viipuria. Pohjanmaan etel\xc3\xa4- ja keskiosista ker\xc3\xa4ttiin 2400 miest\xc3\xa4 kouluttamatonta nostov\xc3\xa4ke\xc3\xa4. Viipuri antautui kuitenkin ennen kuin p\xc3\xa4\xc3\xa4stiin liikkeelle. Kun viel\xc3\xa4 kaiken kukkuraksi kotimaakunnassa vallitsi n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4, syntyi kapinaliike. Kurikan Mietaalla 28. kes\xc3\xa4kuuta 1710 Kaustisen ja Vetelin sotilaat ottivat aseensa ja tavaransa, ja palasivat viljelem\xc3\xa4\xc3\xa4n kotitilojaan. Muu nostov\xc3\xa4ki teki kapinan Hauholla ja hajaantui siell\xc3\xa4. Syysk\xc3\xa4r\xc3\xa4jill\xc3\xa4 Kurikassa karanneet puolustautuivat sanoen olevansa talojensa ainoita miehi\xc3\xa4, joiden oli el\xc3\xa4tett\xc3\xa4v\xc3\xa4 perheens\xc3\xa4. Miehet selvisiv\xc3\xa4t karkumatkastaan kujanjuoksulla. P\xc3\xa4\xc3\xa4osa Pohjanmaan rykmentin palvelukseen otetuista miehist\xc3\xa4 menehtyi Suomessa 1710\xe2\x80\x931714 k\xc3\xa4ydyiss\xc3\xa4 taisteluissa. Viimeinen Pohjanmaan rykmentin sotatoimi oli surullisen kuuluisa Norjan-retki, jolta per\xc3\xa4ydytt\xc3\xa4ess\xc3\xa4 suurin osa armeijasta tuhoutui uutena vuotena 1719 tunturin lumimyrskyss\xc3\xa4. My\xc3\xb6s vetelil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 sotilaita paleltui kuoliaaksi t\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sotaretkell\xc3\xa4._NEWLINE_Keskipohjalaiset joutuivat isovihan aikana ensimm\xc3\xa4ist\xc3\xa4 kertaa kotitanhuvillaan silm\xc3\xa4tysten vihollisten kanssa. Kokkolan kirkkoherran k\xc3\xa4skyst\xc3\xa4 Vetelinkin kirkonkellot k\xc3\xa4tkettiin joent\xc3\xb6rm\xc3\xa4\xc3\xa4n, hopeaesineet kirkon tukipilariin ja seurakunnan rahat er\xc3\xa4\xc3\xa4seen hautaan. Ylivetelin kappalainen Jakob Forselius pakeni lukuisten seurakuntalaistensa tavoin syd\xc3\xa4nmaalle pakopirttiin. Forselius oli noin ankeina aikoina poikkeuksellinen hengenmies, joka ei paennut Pohjanlahden yli Ruotsiin, vaan j\xc3\xa4i seurakuntalaistensa luo. Nelj\xc3\xa4 vuosikymment\xc3\xa4 seurakuntaansa paimentanut kappalainen saarnasi nyt pakopirteiss\xc3\xa4 ja niittyladoissa tai valtaisan Papinkuusen alla Jouhtenj\xc3\xa4rven saaressa. Pakopirttien paikkoja olivat Veteliss\xc3\xa4 ainakin Pakopirtinkangas Viisteess\xc3\xa4, Pakopirtinsaari Vesisenahon seuduilla, Pakopirttisaari ja Pakopiritinkangas Porasjoen l\xc3\xa4nsipuolella l\xc3\xa4hell\xc3\xa4._NEWLINE_Perhojokilaaksossa ja Veteliss\xc3\xa4 alkoi 1730-luvulla voimakas asutuskausi. Uudistilojen perustaminen alkoi Veteliss\xc3\xa4 aikaisemmin kuin muualla Kokkolan ylimaassa, koska sik\xc3\xa4l\xc3\xa4iset talot olivat k\xc3\xa4rsineet isostavihasta suhteellisesti v\xc3\xa4hiten. Veteliin perustettiin 1730-luvulla kaksi aivan uutta. Uudistilojen perustaminen oli helpottanut hallituksen entist\xc3\xa4 suopeampi asutuspolitiikka. Verottomien vapaavuosien m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli 1700-luvun j\xc3\xa4lkipuoliskolla 20\xe2\x80\x9330 ja uudistiloja sai perustaa my\xc3\xb6s kylien yhteismaille. Uudisasutustakin tehokkaammin taloluvun kasvuun vaikutti vanhojen talojen halkominen. Vuodesta 1747 l\xc3\xa4htien talon sai jakaa veroluvusta v\xc3\xa4litt\xc3\xa4m\xc3\xa4tt\xc3\xa4, kunhan osataloista vain tuli elinkelpoisia. Vetelil\xc3\xa4isten lukum\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli vuoden 1770 tienoilla n. 700 henke\xc3\xa4. Suurperheit\xc3\xa4 oli suhteellisen paljon: kymment\xc3\xa4 taloa kohti oli 4,7 ylim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ist\xc3\xa4 perhett\xc3\xa4. Suurperheest\xc3\xa4 on tapana puhua silloin, kun talossa asui useampia yhten\xc3\xa4 taloutena el\xc3\xa4vi\xc3\xa4 pariskuntia tai is\xc3\xa4nt\xc3\xa4 ja em\xc3\xa4nt\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 heid\xc3\xa4n nainut poikansa tai tytt\xc3\xa4rens\xc3\xa4 ja v\xc3\xa4vyns\xc3\xa4. Kun talossa oli kuusi tai kahdeksankin ankaraan ty\xc3\xb6h\xc3\xb6n pystyv\xc3\xa4\xc3\xa4 aikuista, kelpasi l\xc3\xa4hte\xc3\xa4 tervamets\xc3\xa4\xc3\xa4n tai laajoille hein\xc3\xa4niityille. Ellei omaa v\xc3\xa4ke\xc3\xa4 ollut tarpeeksi, oli pakko pit\xc3\xa4\xc3\xa4 palkollisia.\n_START_SECTION_\n1800-luku\n_START_PARAGRAPH_\nKolmekymment\xc3\xa4 R\xc3\xa4yringin kyl\xc3\xa4n talollista p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 15. tammikuuta 1821 anoa esivallalta lupaa oman kappelikirkon rakentamiseen. Hankkeen johtomies oli Matti Heikinpoika Alperi. R\xc3\xa4yringin kappeli hanke tukehtui kuitenkin alkuunsa, sill\xc3\xa4 osa allekirjoittajistakin luopui kannastaan. My\xc3\xb6s paikalliset papit antoivat kielteisen lausunnon, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen senaatin oli helppo tehd\xc3\xa4 kielteinen p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s asiassa 11. toukokuuta 1822. R\xc3\xa4yrinkil\xc3\xa4iset jatkoivat t\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen taisteluaan muunnetussa muodossa. Kun Vetelin kirkko oli k\xc3\xa4ynyt liian ahtaaksi, oli rakennettava uusi kirkko. R\xc3\xa4yrinkil\xc3\xa4iset olivat sit\xc3\xa4 mielt\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 uusi kirkko olisi rakennettava R\xc3\xa4yrinkiin. Kiista kirkon rakentamispaikasta viiv\xc3\xa4stytti asian toteuttamista parin vuosikymmenen ajan, sill\xc3\xa4 Halsua yritti p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 erilleen Vetelist\xc3\xa4 hyviss\xc3\xa4 ajoin ennen uuden kirkon rakentamista. R\xc3\xa4yrinkil\xc3\xa4iset kannattivat Herrasenkangasta, mutta joutuivat j\xc3\xa4lleen tappiolle, kun Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4nin maaherra 1828 hylk\xc3\xa4si anomuksen ja senaatti 1830 r\xc3\xa4yrinkil\xc3\xa4isten valituksen. Ylivetelin kyl\xc3\xa4 voitti kamppailun, vaikka Kokkolan em\xc3\xa4pit\xc3\xa4j\xc3\xa4n kirkkoherra, kihlakunnanoikeus ja suurin osa varsinaista Veteli\xc3\xa4 olivat olleet R\xc3\xa4yringin puolesta. Ylivetelin kyl\xc3\xa4n muistio oli eritt\xc3\xa4in etev\xc3\xa4sti laadittu ja hovioikeuden auskultantti Carl Wilhelm Roschierin k\xc3\xa4sialaa. Halsuan kappelianomus hyl\xc3\xa4ttiin samana vuonna. Halsua ja R\xc3\xa4yringin asukkaat jarruttivat uuden kirkon rakentamista mink\xc3\xa4 pystyiv\xc3\xa4t, niin ett\xc3\xa4 maaherra joutui uhkaamaan heit\xc3\xa4 jopa sakoilla. Uudet kappelihankkeet olivat t\xc3\xa4ysin turhia yrityksi\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 senaatin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s vuodesta 1820 oli saanut lain voimaan. Vetelin kirkko on p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa Erkki Kuorikosken suunnitelma ja vihittiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6ns\xc3\xa4 1843. Uusi kellotapuli rakennettiin 1859._NEWLINE_Vetelin kappalainen Antero Vilhelm Ingman palkkasi jo 1857 omalla kustannuksellaan opettajan, joka opetti pappilassa 3-4 viikon ajan vetelil\xc3\xa4isi\xc3\xa4 lapsia ja etenkin rippikoululaisia. Vuonna 1860 Ingman kuitenkin tyrmistyksekseen totesi, ettei yksik\xc3\xa4\xc3\xa4n juuri alkaneen rippikoulun oppilaista osannut edes lukea kunnolla kirjasta. Ingman ehdotti oitis palkattavaksi kaksi \xe2\x80\x9dkouluttajaa\xe2\x80\x9d, toisen Yliveteliin, toisen R\xc3\xa4yrinkiin ja Pulkkiseen. Ingman lupasi omista varoistaan kaksi tynnyri\xc3\xa4 jyvi\xc3\xa4 opettajan palkkaamiseen. Talonpojat suostuivat ehdotukseen, mutta vain \xe2\x80\x9dIngmannin ajaksi\xe2\x80\x9d. R\xc3\xa4yringin ja Pulkkisen koulumestariksi palkattiin samana vuonna Evij\xc3\xa4rven suntio J.H. Enqvist, mutta Yliveteliin saatiin opettaja vasta 1862, talollinen Erkki Erkinpoika V\xc3\xa4h\xc3\xa4kainu. Samana vuonna perustettiin pyh\xc3\xa4kouluja eri puolille pit\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4. Opettajina toimivat edellisen vuoden rippilapset tai v\xc3\xa4h\xc3\xa4n varttuneemmat nuoret. Opetus oli tavuttamista ja luettamista. Varsinainen kansakouluopetus alkoi Veteliss\xc3\xa4 1880-luvulla: Kainun koulu avattiin 1880 ja R\xc3\xa4yringin 1882._NEWLINE_Kokkolan kolmen ja puolen vuosisadan ik\xc3\xa4inen kirkkopit\xc3\xa4j\xc3\xa4 hajosi kun Kokkolassa 18. huhtikuuta 1860 pidetty pit\xc3\xa4j\xc3\xa4nkokous asettui jaon kannalle. Tuomiokapituli suositti ja senaatti p\xc3\xa4\xc3\xa4tti 1. lokakuuta 1860, ett\xc3\xa4 perustetaan Vetelin kirkkoherrakunta, johon kuuluvat Vetelin, Kaustisen, Halsuan ja Perhon seurakunnat. Kaustinen itsen\xc3\xa4istyi omaksi kirkkoherrakunnaksi 1866, Perho 1879 ja Halsua 1906.\n_START_SECTION_\n1900-luku\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1900 maatalousvaltaisessa kunnassa oli jo yli 3600 asukasta. Vetelin asukasluku kasvoi nopeasti 1900-luvun alkupuoliskolla. Vuonna 1937 asukkaita oli jo 4683. Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen poismuutto k\xc3\xa4\xc3\xa4nsi kunnan v\xc3\xa4kiluvun laskuun, joka pys\xc3\xa4htyi vasta 1970-luvun puoliv\xc3\xa4liss\xc3\xa4. Vuonna 1985 kunnassa oli j\xc3\xa4lleen 4000 asukasta. 1990-luvulla alkoi kunnan v\xc3\xa4kiluku j\xc3\xa4lleen laskea ja vuoteen 2011 menness\xc3\xa4 kunnan asukasluku oli 3448.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nVetelin maisemia luonnehtivat vilja-alueita halkovat jokilaaksot, ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4\xc3\xa4n kohoavat kalliokumpareet ja harjut sek\xc3\xa4 laaja suot._NEWLINE_Kallioper\xc3\xa4 on pohjoisessa p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa grano- ja kvartsidioriittia ja etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kiillegneissi\xc3\xa4. Kalliopaljastumia on etenkin Perhonjokilaakson reunoilla. Yleisin maalaji on moreeni, joka on paikoin hyvin louhikkoista, Kuntaa halkoo luoteesta kaakkoon maisemallisesti n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4 harjujakso. Se koostuu useista per\xc3\xa4kk\xc3\xa4isist\xc3\xa4 harjuista, joita ovat mm. Risti-, Korte-, Siko-, Rakennus- ja Sulkaharju. Pinnanmuodoiltaan Vetelin seutu on vaihtelevinta koko Perhonjokilaaksossa. Maasto kohoaa luoteesta kaakkoon. Perhonjokilaakso on vain n. 60 m. korkeudella, mutta Suomensel\xc3\xa4n vedenjakajan alueella kaakossa Kellokallio saavuttaa 150m. korkeuden. Vetelin korkein kohta on kuitenkin Valkiakallio Patanan tekoj\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsipuolella._NEWLINE_Suot peitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t Vetelin maa-alasta yli puolet. Suurimmat suot ovat Jauho-, Laurin-, Sulka- ja Pilvineva, joka kuuluu kansainv\xc3\xa4liseen Project Mar -ohjelmaan._NEWLINE_Merkitt\xc3\xa4vin vesist\xc3\xb6 on kunnan l\xc3\xa4pi virtaavaa Perhonjoki, jossa on useita koskia, mm. Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4koski, Hattukoski ja komea Karjalankoski. Halsuanjoki laskee koillisesta Perhonjokeen. Pitk\xc3\xa4kosken-Polsonharjun jylh\xc3\xa4 koskimaisema avautuu Halsuanjoen varrella valtatie 13 tuntumassa. Luonnonj\xc3\xa4rvist\xc3\xa4 suurimmat ovat R\xc3\xa4yringinj\xc3\xa4rvi, Haapaj\xc3\xa4rvi, Kivivesi ja Patananj\xc3\xa4rvi. Kunnan suurin j\xc3\xa4rvi on 1967 valmistunut Patanan tekoj\xc3\xa4rvi.\n_START_SECTION_\nKyli\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nAho, Alasp\xc3\xa4\xc3\xa4, Haapala, Haapasalo, Heikkil\xc3\xa4, Haukilahti, Finnil\xc3\xa4, Forsbacka, Isokyl\xc3\xa4, Kainu (Keskusta), Kallioj\xc3\xa4rvi, Lammasoja, Nyk\xc3\xa4nen, Patana, Polso, Pulkkinen, Rytiniemi, R\xc3\xa4yrinki, Sillanp\xc3\xa4\xc3\xa4, Siponkoski, Torppa, Tunkkari, Yliveteli, Sepp\xc3\xa4l\xc3\xa4nkyl\xc3\xa4, Viiste, \xc3\x84mm\xc3\xa4nkoski.\n_START_SECTION_\nTaajamat\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2016 lopussa Veteliss\xc3\xa4 oli 3 216 asukasta, joista 1 589 asui taajamissa, 1 594 haja-asutusalueilla ja 33 asukkaan asuinpaikan koordinaatit eiv\xc3\xa4t olleet tiedossa. Taajama-aste lasketaan niist\xc3\xa4 asukkaista, joiden asuinpaikan koordinaatit ovat tiedossa; Vetelin taajama-aste on 49,9\xc2\xa0%. Vetelin taajamav\xc3\xa4est\xc3\xb6 kuuluu vain yhteen taajamaan. Vetelin keskuspaikka Kainu ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on kasvanut yhteen Kaustisen kirkonkyl\xc3\xa4n kanssa, josta t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kunnan alueella asui vuoden 2017 lopussa 1 589 asukasta.'