b"\n_START_ARTICLE_\nKeski-Suomen maakunta\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nKeski-Suomen alue ei ole nimest\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta keskell\xc3\xa4 Suomea, vaan pikemminkin keskell\xc3\xa4 Suomen etel\xc3\xa4puolta. Sill\xc3\xa4 ei ole selke\xc3\xa4\xc3\xa4 luonnonmaantieteellist\xc3\xa4 rajaa Savoon eik\xc3\xa4 H\xc3\xa4meeseen. Sen sijaan Pohjanmaasta sen selke\xc3\xa4sti erottaa Suomenselk\xc3\xa4. Keskisuomalainen maisema on kumpuilevaa lukuun ottamatta Suomensel\xc3\xa4n Keski-Suomeen kuuluvaa osaa, ja suuri osa maakunnasta kuuluu J\xc3\xa4rvi-Suomeen. Runsasvesist\xc3\xb6isen maakunnan suurin j\xc3\xa4rvi on P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nne (pinta-alasta eri tietoja, noin 1\xc2\xa0100 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4) ja korkeita kohtia muiden muassa Multian Kiiskil\xc3\xa4nm\xc3\xa4ki, joka ylt\xc3\xa4\xc3\xa4 269 metrin korkeuteen merenpinnasta, Saarij\xc3\xa4rven Kulhanvuori (260,5 metri\xc3\xa4), Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n Uutelanm\xc3\xa4ki (259 metri\xc3\xa4), Pirttim\xc3\xa4ki (249 metri\xc3\xa4) ja Laajavuori (228 metri\xc3\xa4) sek\xc3\xa4 Uuraisten Kukkam\xc3\xa4ki (260 m) ja Lahom\xc3\xa4ki (242 metri\xc3\xa4), Pet\xc3\xa4j\xc3\xa4veden Kintauden Kaistinm\xc3\xa4ki (247,6 m). Maaper\xc3\xa4 on moreenivoittoista.\n_START_SECTION_\nVarhainen asutus ja elinkeinot\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset ihmiset saapuivat nykyisen Keski-Suomen alueelle noin 8000\xe2\x80\x937000 eaa., eli kivikaudella. Tuolloin asukkaiden p\xc3\xa4\xc3\xa4asiallisena elinkeinona oli viel\xc3\xa4 mets\xc3\xa4stys ja ker\xc3\xa4ily. Vaikka Suomessa esihistoriallinen aika loppuu yleisesti 1200-luvulla, voidaan sen katsoa jatkuneen Keski-Suomessa jopa aina 1540-luvulle saakka. Vasta tuon vuosikymmenen tienoilta alkaen on olemassa asiakirjoja Keski-Suomea koskien. Kyseess\xc3\xa4 ovat kiinte\xc3\xa4\xc3\xa4n maanviljelysasutukseen liittyv\xc3\xa4t kruunun verokirjat, eli niin sanotut maaverokirjat. _NEWLINE_1500-luvun aikana hallinto, laki ja kristinusko vakiintuivat Keski-Suomeen. Maanviljelys ja kalastuselinkeino kehittyiv\xc3\xa4t. Samalla mets\xc3\xa4styksen merkitys v\xc3\xa4heni, mutta se s\xc3\xa4ilyi edelleen merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 sivuelinkeinona. Uuden osan asutuksesta muodostivat etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 tulleet h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4iset sek\xc3\xa4 id\xc3\xa4st\xc3\xa4 saapuneet savolaiset. He sulautuivat alueella ennest\xc3\xa4\xc3\xa4n vaikuttaneeseen v\xc3\xa4est\xc3\xb6\xc3\xb6n, joka harjoitti pyyntikulttuuria. Ennen t\xc3\xa4t\xc3\xa4 heimojen v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 oli verisi\xc3\xa4 yhteenottoja. 1500-luvun lopulla asukkaita on arvioitu olleen noin 15\xc2\xa0000. _NEWLINE_Keski-Suomi sai maataviljelev\xc3\xa4n asutuksensa p\xc3\xa4\xc3\xa4osin H\xc3\xa4meest\xc3\xa4 (erityisesti Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n seutu) ja Savosta. Alue oli pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n H\xc3\xa4meen ja Savon ydinalueiden v\xc3\xa4list\xc3\xa4 hyvin harvaan asuttua mets\xc3\xa4seutua. Nykyisist\xc3\xa4 Keski-Suomen kunnista vain J\xc3\xa4ms\xc3\xa4 on ollut keskiaikainen pit\xc3\xa4j\xc3\xa4. 1600-luvulla perustettiin Keuruun, Laukaan, Saarij\xc3\xa4rven ja Viitasaaren pit\xc3\xa4j\xc3\xa4t. N\xc3\xa4ist\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4st\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 J\xc3\xa4ms\xc3\xa4st\xc3\xa4 ja niist\xc3\xa4 lohkaistuista kunnista on lohkaistu l\xc3\xa4hes kaikki muut Keski-Suomen nykyiset kunnat. Suomen historiallisista maakunnista Keski-Suomi luetaan H\xc3\xa4meeseen, paitsi Satakunnan historialliseen maakuntaan luettavia Keuruuta ja Multiaa. Lis\xc3\xa4ksi joidenkin tietojen mukaan Hankasalmi ja Konnevesi kuuluvat Savoon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 voidaan perustella esimerkiksi sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 niiden seurakunnat ovat ainoat Keski-Suomessa, jotka kuuluvat Kuopion hiippakuntaan. J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n ja Kuhmoisten seurakunnat kuuluvat Tampereen hiippakuntaan, Joutsan seurakunta (johon kuuluu pienuutensa vuoksi my\xc3\xb6s Luhanka) Mikkelin hiippakuntaan ja loput Lapuan hiippakuntaan.\n_START_SECTION_\nMaakunnan muodostuminen\n_START_PARAGRAPH_\nKuten muuallakin Suomessa, my\xc3\xb6s Keski-Suomessa esivalta vaihtui vuonna 1809 Suomen sodan j\xc3\xa4lkeen Ruotsin kuninkaasta Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n keisariksi. T\xc3\xa4ll\xc3\xa4 ei ollut suurta vaikutusta alueen noin 50\xc2\xa0000 asukkaaseen. Nykyinen Keski-Suomi kuului tuolloin viel\xc3\xa4 Vaasan, H\xc3\xa4meen, Kuopion ja Kymenkartanon l\xc3\xa4\xc3\xa4neihin ja oli melko harvaan asuttua. Tiest\xc3\xb6 oli alueella v\xc3\xa4h\xc3\xa4ist\xc3\xa4, ja merkitt\xc3\xa4vimpiin risteyspaikkoihin kuului Laukaan Koivistossa sijainnut valtateiden risteys, jossa sijaitsi muun muassa postikonttori._NEWLINE_Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4 \xe2\x80\x93 josta muodostui maakunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupunki \xe2\x80\x93 perustettiin vuonna 1837. Samaan aikaan my\xc3\xb6s Keski-Suomi alkoi kehitty\xc3\xa4 maakunnaksi muiden joukkoon, vaikka alueella oli edelleen havaittavissa selvi\xc3\xa4 h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isheimon ja savolaisheimon v\xc3\xa4lisi\xc3\xa4 kulttuurieroja, esimerkiksi maatalousty\xc3\xb6kaluissa, kuten sirpeiss\xc3\xa4. Talous kehittyi kaupungin perustamisen ansiosta, mutta my\xc3\xb6s Keiteleen ja P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen v\xc3\xa4lisen kanavan rakentamisen johdosta. Paikalliseen rakennustekniikkaan tuli uusia piirteit\xc3\xa4: vaikka uudistilalliset rakensivat asuinhuoneensa edelleen sis\xc3\xa4\xc3\xa4nl\xc3\xa4mpi\xc3\xa4viksi savutuviksi, kylien l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 rakennettiin taloja, joissa oli savupiippu ja lasi-ikkunoita._NEWLINE_Keski-Suomeen perustettiin maan ensimm\xc3\xa4inen suomenkielinen oppilaitos, Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n lyseo, vuonna 1858. Vuonna 1863 toimintansa aloitti Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n kansakoulun opettajaseminaari ja vuonna 1864 Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n tytt\xc3\xb6koulu. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 tapahtumat kohottivat Keski-Suomen ja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n kansallista merkitt\xc3\xa4vyytt\xc3\xa4 ja asemaa. V\xc3\xa4hitellen maakunnan p\xc3\xa4\xc3\xa4kaupungista kehittyi suomenkielisen sivistyksen keskus, sill\xc3\xa4 Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rjestettiin kansakoulukokouksia ja s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti suomalaisten laulu- ja soittojuhlia. Kansanvalistusseura ja useat muutkin kansanvalistushankkeet saivat alkunsa Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4st\xc3\xa4. _NEWLINE_Kulttuurin ja koulutuksen lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s talous alkoi kukoistaa Keski-Suomessa 1800-luvun lopulla. Mets\xc3\xa4varoja hy\xc3\xb6dynnettiin 1870-luvulta alkaen, ja ne mahdollistivat monia uusia investointeja ja teollistumista. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 vaikutti my\xc3\xb6s rakennuskantaan. Uunit rakennettiin varakkaimmissa taloissa ulosl\xc3\xa4mpi\xc3\xa4viksi, kivinavetat yleistyiv\xc3\xa4t ja piharakennusten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 kasvoi maatiloilla. My\xc3\xb6s liikenneyhteydet parantuivat. Syntyi uusia h\xc3\xb6yrylaivayhteyksi\xc3\xa4, s\xc3\xa4hk\xc3\xb6lenn\xc3\xa4ttimen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 yleistyi ja maanteiden kunto parani.\n_START_SECTION_\nK\xc3\xa4site Keski-Suomi ja maakunta-aate\n_START_PARAGRAPH_\nK\xc3\xa4sitteen\xc3\xa4 Keski-Suomi suunnilleen nykyisen maakunnan aluetta tarkoittavana vakiintui varsin my\xc3\xb6h\xc3\xa4\xc3\xa4n. Esimerkiksi viel\xc3\xa4 1930-luvun Isossa tietosanakirjassa hakusanan \xe2\x80\x9dJyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xe2\x80\x9d kohdalla ilmoitetaan, ett\xc3\xa4 Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4 sijaitsee Pohjois-H\xc3\xa4meess\xc3\xa4, ja Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4ritell\xc3\xa4\xc3\xa4n H\xc3\xa4meeseen kuuluvaksi kaupungiksi my\xc3\xb6s \xe2\x80\x9dH\xc3\xa4me\xe2\x80\x9d-hakusanan kohdalla. _NEWLINE_Vaikka Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4 mainitaan viel\xc3\xa4 1930-luvulla Isossa tietosanakirjassa pohjoish\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4isen\xc3\xa4 kaupunkina, Keski-Suomen k\xc3\xa4site ja identiteetti kehittyiv\xc3\xa4t aikaisemmin. Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4n piiril\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4ri Wolmar Schildt ehdotti jo 1850-luvulla Keski-Suomen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin perustamista. L\xc3\xa4\xc3\xa4ni perustettiin vasta yli sata vuotta my\xc3\xb6hemmin, mutta k\xc3\xa4site yhten\xc3\xa4isest\xc3\xa4 Keski-Suomesta vahvistui. Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toimi ravintola Keski-Suomi ja ilmestyi samanniminen sanomalehti vuodesta 1871 l\xc3\xa4htien. Puolestaan Keski-Suomen maakuntalaulun, Keski-Suomen kotiseutulaulun, ensiesitys oli jo vuonna 1920._NEWLINE_Keski-Suomen museo perustettiin vuonna 1931 voimakkaan maakunta-aatteen siivitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n\xc3\xa4. Vasta Keski-Suomen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin aloittaessa toimintansa 1. maaliskuuta 1960 Keski-Suomesta tuli t\xc3\xa4ysin selv\xc3\xa4rajainen maakunta. Keski-Suomen maakunnalla tarkoitettiin ensin koko l\xc3\xa4\xc3\xa4nin aluetta. My\xc3\xb6hemmin, kun Kuhmoisten kunta oli liitetty Keski-Suomen l\xc3\xa4\xc3\xa4niin, sanottiin, ett\xc3\xa4 Keski-Suomen maakunta k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 Keski-Suomen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin lukuun ottamatta Kuhmoisten kuntaa. Nykyinen Keski-Suomen maakunta on suurempi kuin Keski-Suomen l\xc3\xa4\xc3\xa4nin aikainen Keski-Suomen maakunta, koska nyt my\xc3\xb6s Kuhmoinen kuuluu Keski-Suomen maakuntaan ja sit\xc3\xa4 paitsi J\xc3\xa4ms\xc3\xa4\xc3\xa4n on liitetty Kuorevesi ja osa L\xc3\xa4ngelm\xc3\xa4est\xc3\xa4, jotka kuuluivat sit\xc3\xa4 ennen Pirkanmaahan._NEWLINE_Oheinen 1920-luvun kartta osoittaa, miten maakunta jakautui eri l\xc3\xa4\xc3\xa4neihin: l\xc3\xa4nsiosa Vaasan l\xc3\xa4\xc3\xa4niin, etel\xc3\xa4osa H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4niin, it\xc3\xa4osa Kuopion l\xc3\xa4\xc3\xa4niin (Hankasalmi, Konnevesi) ja kaakkoisosa Mikkelin l\xc3\xa4\xc3\xa4niin (Luhanka, Leivonm\xc3\xa4ki, Joutsa). Kartasta n\xc3\xa4kyy my\xc3\xb6s, ett\xc3\xa4 etel\xc3\xa4-pohjoissuuntaiset vesist\xc3\xb6t vaikuttivat tuolloin liikkumiseen. Niinp\xc3\xa4 Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 Mikkelin suuntaan ment\xc3\xa4ess\xc3\xa4 oli kuljettava Laukaan kautta. Laivaliikenne oli t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 osa liikenneverkkoa, kun maantiet olivat harvassa.\n_START_SECTION_\nMurteet\n_START_PARAGRAPH_\nKeski-Suomi kuuluu savolaismurteiden alueeseen. Pohjoisessa Keski-Suomessa puhutaan Keski-Suomen murretta, joka on savolaismurteiden haara. Etel\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Keski-Suomessa aina Jyv\xc3\xa4skyl\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6ten puhutaan P\xc3\xa4ij\xc3\xa4t-H\xc3\xa4meen murretta, joka sekin kuuluu nimest\xc3\xa4\xc3\xa4n huolimatta savolais- eik\xc3\xa4 h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4ismurteisiin. Keski-Suomen asuttivat alun perin h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4iset, joten Keski-Suomen murteilla on h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4inen perusta, jonka savolaismurteet peittiv\xc3\xa4t osin alleen my\xc3\xb6hemm\xc3\xa4n erityisesti pohjoiseen Keski-Suomeen suuntautuneen savolaisekspansion vaikutuksesta. Nykyiset Keski-Suomen murteet heijastelevat alkuper\xc3\xa4isten v\xc3\xa4est\xc3\xb6ryhmien voimasuhteita eri osissa maakuntaa: h\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4iset etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 ja savolaiset pohjoisessa._NEWLINE_Keski-Suomen murre eroaa muista savolaismurteista muun muassa preesensin p-p\xc3\xa4\xc3\xa4tteen puuttumisella (Keski-Suomessa ei siis sanota juop vaan juo). P\xc3\xa4ij\xc3\xa4t-H\xc3\xa4meen murteille on ominaista, toisin kuin useimmille savolaismurteille, yleisgeminaation puuttuminen (ei sanota tekkee vaan tekee). P\xc3\xa4ij\xc3\xa4t-H\xc3\xa4meen omaleimaisin alamurre on J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n puheenparsi. Siihen kuuluvat sellaiset muodot kuin komii 'komea', pimii 'pime\xc3\xa4', verkkuu 'verkkoa', kyntyy 'kynt\xc3\xb6\xc3\xa4', tulii 'tulee', m\xc3\xa4nii 'menee' ja sanuu 'sanoo'.\n_START_SECTION_\nMatkailu\n_START_PARAGRAPH_\nKeski-Suomi julistautui syyskuussa 2015 saunamaakunnaksi. Matkailijoille halutaan tarjota saunomismahdollisuuksia ja saunan ymp\xc3\xa4rille kehitet\xc3\xa4\xc3\xa4n tapahtumayhteisty\xc3\xb6t\xc3\xa4, kuten vierailuja sauna- ja kiuastehtaille. )\n_START_SECTION_\nKuntavaihdokset\n_START_PARAGRAPH_\nKuhmoinen siirtyi 1974 H\xc3\xa4meen l\xc3\xa4\xc3\xa4nist\xc3\xa4 Keski-Suomen l\xc3\xa4\xc3\xa4niin ja liittyi my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s Keski-Suomen maakuntaan._NEWLINE_ Kuhmoinen siirtyy Keski-Suomesta Pirkanmaahan sote-uudistuksen  my\xc3\xb6t\xc3\xa4 vuoden 2021 alussa."