b'\n_START_ARTICLE_\nSuomenlinna\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nLinnoitus sijaitsee viidell\xc3\xa4 Suomenlinnan kaupunginosan kahdeksasta saaresta. Ne ovat Kustaanmiekka, Susisaari, Iso Mustasaari, Pikku-Musta ja L\xc3\xa4nsi-Musta, jotka ovat joko sillan tai maakannaksen ansiosta yhteydess\xc3\xa4 toisiinsa. Susisaaren ja Kustaanmiekan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 aikoinaan ollut salmi on t\xc3\xa4ytetty. N\xc3\xa4iden saarten muodostaman ryhm\xc3\xa4n it\xc3\xa4puolitse kulkee Kustaanmiekan salmi ja l\xc3\xa4nsipuolitse S\xc3\xa4rk\xc3\xa4nsalmi, jotka ovat t\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t avomerelt\xc3\xa4 Helsingin Kruunuvuorensel\xc3\xa4lle ja Etel\xc3\xa4satamaan johtavat laivav\xc3\xa4yl\xc3\xa4t. Suomenlinnan maapinta-ala on 2,21 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nN\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyyksi\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nEtenkin kes\xc3\xa4iseen aikaan Suomenlinna on erityisen suosittu n\xc3\xa4ht\xc3\xa4vyys Helsingiss\xc3\xa4 vieraileville turisteille, kuten my\xc3\xb6s Helsingin asukkaille. Kes\xc3\xa4p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n viettoa ja auringonottoa varten linnoitussaarilla on uimaranta, useita nurmikoita sek\xc3\xa4 lukuisia kulttuurihistoriallisesti t\xc3\xa4rkeit\xc3\xa4 kohteita._NEWLINE_Kuninkaanportti on Suomenlinnan etel\xc3\xa4k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4, Kustaanmiekan salmen rannalla sijaitseva portti Suomenlinnaan. Se oli alkuaan Suomenlinnan linnakkeen ensisijainen sis\xc3\xa4\xc3\xa4nk\xc3\xa4ynti, ja sit\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n yleisesti Suomenlinnan tunnuksena. Sen kuva oli vuosina 1986\xe2\x80\x932002 my\xc3\xb6s tuhannen markan seteliss\xc3\xa4._NEWLINE_Suuri linnanpiha Susisaaressa ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ivine rakennuksineen on linnoituksen vanha hallinnollinen keskus. Bastionien Ekeblad ja H\xc3\xb6pken v\xc3\xa4liin j\xc3\xa4\xc3\xa4nyt osa muutettiin 1750-luvun alussa Suomen ensimm\xc3\xa4iseksi my\xc3\xb6h\xc3\xa4isbarokin sommitteluperiaatteita soveltavaksi monumentaaliaukioksi. Keskell\xc3\xa4 aukiota on Augustin Ehrensv\xc3\xa4rdin hautamuistomerkki, jonka hautaholvin p\xc3\xa4\xc3\xa4tekiven Kustaa III muurasi itse 5. hein\xc3\xa4kuuta 1783. Graniittipaaden veisti Nils Stenstam. Osa aukiota ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6ineist\xc3\xa4 rakennuksista tuhoutui Krimin sodan tykist\xc3\xb6tulituksissa, mutta j\xc3\xa4ljelle j\xc3\xa4i muun muassa komendantin talo, jossa on nykyisin Ehrensv\xc3\xa4rd-museo. Linnanpihaa reunustaa my\xc3\xb6s vuonna 1756 valmistunut Paikallismajurin talo, joka on Suomenlinnan ja koko Helsingin vanhin alusta asti asuink\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ollut kerrostalo._NEWLINE_Suomenlinnan kirkko sijaitsee Isossa Mustasaaressa. Se rakennettiin 1850\xe2\x80\x931854 ortodoksiseen tyyliin sipulitorneineen, mutta muutettiin 1920-luvulla nykyiseen luterilaiseen asuunsa. Kirkon tornissa on majakka, joka vilkuttaa nelj\xc3\xa4\xc3\xa4 lyhytt\xc3\xa4 v\xc3\xa4lk\xc3\xa4hdyst\xc3\xa4, joka on Morse-aakkosina H kuten Helsinki._NEWLINE_Museosukellusvene Vesikko on sijoitettu Susisaaren kaakkoisk\xc3\xa4rkeen. Vesikko valmistui vuonna 1933 ja palveli Suomen merivoimissa talvi- ja jatkosodan aikana._NEWLINE_Rantakasarmi Vaaleanpunaiseksi rapattu rantakasarmi on linnoituksen ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kaudella rakennettu p\xc3\xa4\xc3\xa4portti. Rantakasarmin it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4dyn tiloissa on \xc3\xa4\xc3\xa4nitysstudio ja ty\xc3\xb6huoneita. L\xc3\xa4nsip\xc3\xa4\xc3\xa4dyss\xc3\xa4 sijaitsevat panimon tilat, ravintola sek\xc3\xa4 Helsingin taiteilijaseuran galleria._NEWLINE_Kruunulinna Ehrensv\xc3\xa4rd Kruunulinna Ehrensv\xc3\xa4rd on varustustyyppi, joka muodostuu kahdesta siipirakennuksesta ja niiden v\xc3\xa4lisest\xc3\xa4 puolustusrintamasta. Ruotsin kuningas Kustaa III laski kruunulinnan peruskiven vuonna 1775. Kruunulinna suojasi telakka-aluetta ja varikkoa ja sen molempiin siipiin oli sijoitettu telakan tuotantoa ja toimistoja. Nykyisin Kruunulinna Ehrensv\xc3\xa4rdiss\xc3\xa4 sijaitsevat muun muassa Suomenlinnan hoitokunnan toimisto, p\xc3\xa4iv\xc3\xa4koti, asuntoja sek\xc3\xa4 yleis\xc3\xb6lle juhla- ja kokousk\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n vuokrattavat Pirunkirkon juhlasali ja Pajasali._NEWLINE_Bastioni Zander Bastioni Zanderilla on liehunut linnoituksen lippu koko linnoituksen historian ajan. Bastioni Zander rakennettiin vuosina 1748-50 osaksi nelj\xc3\xa4n bastionin linnoitusketjua._NEWLINE_Tunnelit, joita on etenkin Kustaanmiekalla sek\xc3\xa4 Susisaarella, ovat suosittuja. Osa niist\xc3\xa4 on suljettu sortumavaaran takia. Muissa tunneleissa liikkuminen on sallittua. Tunneleita ei ole valaistu.\n_START_SECTION_\nKulkuyhteydet\n_START_PARAGRAPH_\nSuomenlinnaan liikenn\xc3\xb6i Kauppatorilta Helsingin seudun liikenteen (HSL) Suomenlinnan lautta sek\xc3\xa4 kes\xc3\xa4isin my\xc3\xb6s yksityisi\xc3\xa4 vesibusseja. HSL:n lautta liikenn\xc3\xb6i ymp\xc3\xa4ri vuoden. Lautta on vaihdellut ajan my\xc3\xb6t\xc3\xa4, mutta etenkin alkuper\xc3\xa4inen 1950-luvulla rakennettu M/S Suomenlinna-Sveaborg sai aikoinaan legendaarisen maineen. Aluksen korvannut M/S Suomenlinna II sai alkuvaiheessa varsin kyseenalaisen maineen lukuisten pienten haverien johdosta. Lis\xc3\xa4ksi Katajanokan k\xc3\xa4rjest\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4see arkisin Suomenlinnaan autolautta Ehrensv\xc3\xa4rdill\xc3\xa4._NEWLINE_Suomenlinnaan kulkee my\xc3\xb6s merenalainen, noin 1\xc2\xa0300 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 (leveys ja korkeus noin 4 metri\xc3\xa4) vuonna 1980 valmistunut huoltotunneli, jossa kulkee kaukol\xc3\xa4mp\xc3\xb6-, vesijohto- ja viem\xc3\xa4riputket sek\xc3\xa4 s\xc3\xa4hk\xc3\xb6- ja puhelinkaapelit. Vain h\xc3\xa4lytysajoneuvot k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4v\xc3\xa4t huoltotunnelia. Tunnelin suuaukko on mantereen puolella Kaivopuistossa Uunisaaren laiturin kohdalla ja Suomenlinnan p\xc3\xa4\xc3\xa4 on L\xc3\xa4nsi-Mustasaarella. Urbaanilegendan mukaan Suomenlinnasta kulkee tunneli my\xc3\xb6s viereiseen Vallisaareen, mutta se ei pid\xc3\xa4 paikkaansa.\n_START_SECTION_\nRakentamisen tausta\n_START_PARAGRAPH_\nRuotsi oli k\xc3\xa4rsinyt hattujen sodassa 1741\xe2\x80\x931743 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 vastaan tappion, ja joutui luovuttamaan 1721 Uudenkaupungin rauhan tappioiden lis\xc3\xa4ksi viel\xc3\xa4 lis\xc3\xa4\xc3\xa4 alueita. Turun rauhassa se menetti Kymenlaakson Kymijoen l\xc3\xa4nsihaaraa my\xc3\xb6ten ja sen mukana Haminan rajalinnoituksena. Rajakaupungiksi tuli Degerbyn ratsutilan maille vuonna 1745 perustettu Loviisan kaupunki._NEWLINE_Hattujen sodan j\xc3\xa4lkeen Suomen puolustusta pyrittiin vahvistamaan, jotta j\xc3\xa4isi aikaa l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 vahvistuksia Ruotsista. Vuonna 1747 erityinen linnoituskomissio ehdotti linnoitusten rakentamista Loviisaan ja Helsinkiin. Tarkoituksena oli sek\xc3\xa4 linnoittaa kaupungit ett\xc3\xa4 rakentaa niiden edustalle merilinnoitukset._NEWLINE_Valmistuttuaan merilinnoitukset muodostivat Pietarin turvallisuudelle uhan, koska puolustuksellisen rannikkolaivaston lis\xc3\xa4ksi hallussa pidett\xc3\xa4viss\xc3\xa4 olevat tukikohdat olisivat voineet tarjota my\xc3\xb6s Ruotsin avomerilaivastolle satamia ja linnoituksia, joista k\xc3\xa4sin hy\xc3\xb6k\xc3\xa4t\xc3\xa4 kohti Pietaria. Ruotsi ja Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 olivat k\xc3\xa4yneet Suomenlahdella ja Suomessa monia sotia 1700-luvulla. N\xc3\xa4iden sotien my\xc3\xb6t\xc3\xa4 maiden sotilaspoliittinen painopiste siirtyi 1700-luvun aikana Suomenlahdelle, ja molemmat valtakunnat linnoittivat my\xc3\xb6s maarajojaan._NEWLINE_Ruotsin kannalta keskeisen\xc3\xa4 ajatuksena oli saada valtakunnan it\xc3\xa4ist\xc3\xa4 osaa varten oma rannikkolaivasto ja sille tukikohta, koska Karlskronasta tai Tukholmasta ei olisi ehditty l\xc3\xa4hett\xc3\xa4\xc3\xa4 aluksia it\xc3\xa4rajan suojaksi varsinkaan kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 j\xc3\xa4iden l\xc3\xa4hd\xc3\xb6n aikaan. Osa laivastosta oli talvehtinut Kruunuvuorensel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 jo isonvihan aikaan._NEWLINE_Ranska oli huolestunut Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vaikutusvallan kasvusta ja sitoutui tukemaan Ruotsin linnoitustoimia Suomessa 450\xc2\xa0000 taalerilla vuodessa nelj\xc3\xa4n vuoden ajan. Sek\xc3\xa4 Suomenlinnaa ett\xc3\xa4 Loviisan edustalle kohonnutta Svartholman merilinnoitusta alettiin rakentaa 1748. Suomenlinnan rakennust\xc3\xb6it\xc3\xa4 johti linnoitusupseeri Augustin Ehrensv\xc3\xa4rd. Sen sijaan itse kaupunkien linnoittaminen j\xc3\xa4i rahapulassa pahasti kesken ja lopulta loppui kokonaan._NEWLINE_Rakennusmateriaalia alueille saatiin ainakin Helsingin maalaiskunnasta (nyk. Vantaa), Santahaminasta ja Espoon Soukasta. Suurelta osalta muurien rakentamiseen tarvitut kivet kuitenkin louhittiin itse saarten kallioista. Suomenlinnan rakennust\xc3\xb6it\xc3\xa4 ei koskaan saatu valmiiksi Ehrensv\xc3\xa4rdin tarkoittamassa laajuudessa._NEWLINE_Vuonna 1756 Viaporiin perustettiin maavoimille alisteinen saaristolaivasto, Armeijan laivasto. Kustaan sodan aikana Viapori toimi saaristolaivaston korjaustelakkana ja osaltaan mahdollisti Ruotsinsalmen meritaistelun voiton 1790.\n_START_SECTION_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallan aika\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen sodan alkuvaiheessa vuonna 1808 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset saapuivat Suomeen maateitse ja miehittiv\xc3\xa4t nopeasti laajan osan Etel\xc3\xa4-Suomea. He my\xc3\xb6s piirittiv\xc3\xa4t Viaporia, jonne he p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t manterelta j\xc3\xa4itse, ja kaksi kuukautta kest\xc3\xa4neen piirityksen j\xc3\xa4lkeen Carl Olof Cronstedtin johtama linnoitus antautui 3. toukokuuta 1808._NEWLINE_Suomen siirrytty\xc3\xa4 osaksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4iset jatkoivat linnoituksen rakentamista omien suunnitelmiensa mukaan. Ruotsin vallan aikana rakennust\xc3\xb6iden painopiste oli ollut Susisaaressa ja Kustaanmiekalla, joita pidet\xc3\xa4\xc3\xa4nkin linnoituksen rakennushistoriallisesti mielenkiintoisimpana osana. Muilla saarilla linnoitusty\xc3\xb6t olivat j\xc3\xa4\xc3\xa4neet keskener\xc3\xa4isiksi. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n vallan aikana sit\xc3\xa4 vastoin Isosta Mustasaaresta tuli linnoituksen keskeisin osa, jonne rakennettiin muun muassa suuria kasarmirakennuksia ja kirkko._NEWLINE_Krimin sodan vuonna 1855 aikana Viaporia ammuttiin ranskalaisista ja englantilaisista sotalaivoista k\xc3\xa4sin tykeill\xc3\xa4 kahden vuorokauden ajan. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in osa linnoituksen alkuper\xc3\xa4isist\xc3\xa4 rakennuksista tuhoutui._NEWLINE_Vuonna 1906 linnoituksessa puhkesi Viaporin kapina. Viapori toimi ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan aikana Krepost Sveaborgin keskuslinnakkeena. Linnoitukseen kuuluivat Helsinki\xc3\xa4 kiert\xc3\xa4neen maarintaman lis\xc3\xa4ksi my\xc3\xb6s meririntaman linnoitukset, kuten Miessaari, Rys\xc3\xa4kari ja Kuivasaari.\n_START_SECTION_\nSuomen itsen\xc3\xa4isyyden aika\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen julistautuessa itsen\xc3\xa4iseksi vuonna 1917 Viapori oli edelleen ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isen sotav\xc3\xa4en hallussa, mutta sis\xc3\xa4llissodan aikana he luovuttivat osan siit\xc3\xa4 Suomen punaisille maaliskuussa 1918. Valkoiset valloittivat sen saksalaisten tuella huhtikuun alussa. Suomenlinna sai nykyisen nimens\xc3\xa4 12. toukokuuta 1918, jolloin Kustaanmiekan lippusalkoon nostettiin juhlallisesti Suomen lippuna tuolloin v\xc3\xa4liaikaisesti k\xc3\xa4ytetty punakeltainen leijonalippu.  ja ammuttiin kahdeksan kunnialaukaukset kahdella ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isell\xc3\xa4 kentt\xc3\xa4kanuunalla. _NEWLINE_Samalla sotilasalue liitettiin Uudenmaan l\xc3\xa4\xc3\xa4niin. Nimenmuutoksen takana oli senaattori Ky\xc3\xb6sti Kallion ehdotus.  _NEWLINE_Vuosina 1918 ja 1919 saarilla toimi suuri sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeinen vankileiri. Suomenlinnan vankileirin 10\xc2\xa0000:sta punavangista yli 1\xc2\xa0000 kuoli n\xc3\xa4lk\xc3\xa4\xc3\xa4n ja tauteihin. Teloitettuja oli 80._NEWLINE_My\xc3\xb6hemmin linnoitus toimi suomalaisena varuskuntana. Suomen sis\xc3\xa4llissodan j\xc3\xa4lkeen Suomenlinnaan perustettiin 7. toukokuuta 1918 Suomenlinnan Linnoitustykist\xc3\xb6, mink\xc3\xa4 nimisen\xc3\xa4 joukkoyksik\xc3\xb6n toiminta p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi 15. syyskuuta 1918. Organisaatiouudistuksesta johtuen sen toimintaa jatkoi Suomenlinnan Rannikkotykistopataljoona 16. syyskuuta 1918 - 13. toukokuuta 1919. Rannikkotykist\xc3\xb6rykmentti 1 perustettiin 14. toukokuuta 1919, mik\xc3\xa4 toimi 15. syyskuuta 1939 saakka. Suomen toisen maailmansodan alkuun liittyv\xc3\xa4 puolueettomuusvartiointi edellytti ennen yhteisharjoitusta puolustustuksen tehostamista. 16. syyskuuta 1939 muodostettiin Helsingin Lohko, mit\xc3\xa4 oli voimassa v\xc3\xa4lirauhan aikaan, 4. syyskuuta 1940 saakka. 5. syyskuuta 1940 - 27. maaliskuuta 1941 oli Suomenlinnan yksikk\xc3\xb6 j\xc3\xa4lleen Rannikkotykist\xc3\xb6rykmentti 1, mink\xc3\xa4  j\xc3\xa4lkeen  siit\xc3\xa4 tuli Suomenlinnan rannikkotykist\xc3\xb6rykmentti 28. maaliskuuta 1941 - 16. kes\xc3\xa4kuuta 1941. Jatkosotaan valmistautumiseksi yksikk\xc3\xb6 laajennettiin my\xc3\xb6s rannikkojoukkoja kohtalaisesti sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi 1. Rannikkoprikaatiksi rannikkotykist\xc3\xb6rykmenttien talvisodan kokemusten perusteella 17. kes\xc3\xa4kuuta 1941 - 31. joulukuuta 1941 v\xc3\xa4liseksi ajaksi, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen se nimettiin 1. tammikuuta 1942 - 30. marraskuuta 1944 v\xc3\xa4liseksi ajaksi Uudenmaan Rannikkoprikaatiksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen yksik\xc3\xb6st\xc3\xa4 muodostui Suomenlinnan Rannikkolinnakkeisto 1. joulukuuta 1944 - 30. marraskuuta 1952. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen nimeksi tuli kolmannen kerran Rannikkotykist\xc3\xb6rykmentti] 1 1. joulukuuta 1952 - 31. joulukuuta 1956. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen joukkoyksik\xc3\xb6st\xc3\xa4 tuli 1. tammikuuta 1957 alkaen Suomenlinnan Rannikkotykist\xc3\xb6rykmentti._NEWLINE_Suomenlinnaan sijoitettiin 1920-luvulla Merisotakoulu. Vuosina 1921\xe2\x80\x931936 Ilmailuvoimien lentokonetehdas oli sijoitettuna Suomenlinnaan. Tehdas kokosi aluksi lisenssill\xc3\xa4 Hansa-Brandenburg W.33 -vesitasoja, jotka tunnettiin Suomessa nimell\xc3\xa4 I.V.L. A.22 Hansa. Vuonna 1925 Suomenlinnaan sijoitettiin ilmapuolustuskomennuskunta, joka muuttui my\xc3\xb6hemmin kiinte\xc3\xa4ksi ilmatorjuntapatteriksi. Vuonna 1939 kiinte\xc3\xa4st\xc3\xa4 ilmatorjuntapatteri muutettiin Ilmatorjuntarykmentti I:ksi. Toisen maailmansodan aikana siell\xc3\xa4 oli my\xc3\xb6s Suomen sukellusveneiden p\xc3\xa4\xc3\xa4tukikohta._NEWLINE_Vuoteen 1948 saakka Suomenlinnaan p\xc3\xa4\xc3\xa4si vain kirjallisella maihinnousuluvalla. Tuolloin saaret avattiin yleis\xc3\xb6lle Suomen Matkailijayhdistyksen perim\xc3\xa4\xc3\xa4 p\xc3\xa4\xc3\xa4symaksua vastaan, vaikka ne olivat edelleen Puolustusvoimien hallinnassa varuskuntana. Vuonna 1972 linnoitus siirtyi lopullisesti siviilihallintoon. Ainoana sotilaallisena laitoksena sinne j\xc3\xa4i Merisotakoulu. Seuraavana vuonna saaria hallinnoimaan perustettiin opetusministeri\xc3\xb6n alainen Suomenlinnan hoitokunta._NEWLINE_Vuonna 1991 Unesco otti Suomenlinnan maailmanperint\xc3\xb6luetteloonsa. Suomenlinna sai Europa Nostra -palkinnon asiantuntevasta ja tasokkaasta restaurointity\xc3\xb6st\xc3\xa4 vuonna 1999. Samana vuonna Uudenmaan liiton maakuntahallitus valitsi Suomenlinnan vuoden uusmaalaiseksi kyl\xc3\xa4ksi.\n_START_SECTION_\nMuuta\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 2016 taajamarajauksessa Suomenlinna muodosti oman taajamansa, jonka pinta-ala oli 0,63 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Taajamassa oli 748 asukasta ja se oli v\xc3\xa4est\xc3\xb6tiheydell\xc3\xa4\xc3\xa4n 1\xc2\xa0195 asukasta/km\xc2\xb2 Suomen taajamista viidenneksi tiheimmin asuttu._NEWLINE_Ison Mustasaaren luoteisosassa sijaitsee hoitokunnan k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oleva arkisto- ja museoluolasto.'