b'\n_START_ARTICLE_\nPanssarilaiva Ilmarinen\n_START_SECTION_\nSuunnittelu ja rakentaminen\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1927 s\xc3\xa4\xc3\xa4dettiin laivastolaki, johon kuuluvan suunnitelman mukaan osana laivaston varustamisohjelmaa tilattiin aluksi kaksi suurta rannikkopanssarilaivaa, jotka nimettiin Kalevalan sankareiden mukaan Ilmariseksi ja V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6iseksi. My\xc3\xb6hemmin varustusohjelmaa t\xc3\xa4ydennettiin sukellus- ja torpedoveneill\xc3\xa4._NEWLINE_Laivat suunnitteli hollantilainen NV Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw (IvS), joka oli saksalainen peiteyhti\xc3\xb6 Versailles\xe2\x80\x99n rauhansopimuksen kiert\xc3\xa4miseksi. Sama toimisto suunnitteli my\xc3\xb6s sukellusveneit\xc3\xa4 useille laivastoille. Laivojen rakentaminen annettiin turkulaisen Ab Crichton-Vulcan Oy:n telakan teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi vuonna 1928._NEWLINE_Suomalaiset panssarilaivat oli tarkoitettu rannikkopuolustukseen. Ne olivat kokoonsa n\xc3\xa4hden j\xc3\xa4re\xc3\xa4sti aseistettuja mutta pienempi\xc3\xa4 ja hitaampia kuin saman aikakauden risteilij\xc3\xa4t. Panssarilaivat oli tarkoitettu l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 liikkuviksi korvaajiksi rannikkolinnoituksille eik\xc3\xa4 avomerioperaatioihin. Pieni syv\xc3\xa4ys, raskas tykkiaseistus ja korkea torni johtivat heikkoon merikelpoisuuteen. Alukset edustivat kuitenkin ajanmukaisinta saatavilla ollutta tekniikkaa. Voimansiirto oli diesel-s\xc3\xa4hk\xc3\xb6inen. Tulenjohto- ja suuntausj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4t olivat s\xc3\xa4hk\xc3\xb6iset, ja s\xc3\xa4hk\xc3\xb6mekaaniset laskimet v\xc3\xa4littiv\xc3\xa4t suuntausarvot suoraan tykkitorneihin._NEWLINE_Ilmarisen sisarlaiva V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen laskettiin vesille 28. joulukuuta 1930 ja Ilmarinen 9. hein\xc3\xa4kuuta 1931.\n_START_SECTION_\nSota-aika\n_START_PARAGRAPH_\nSotavuosina alusten miehitys erosi hiukan toisistaan. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6inen miehitettiin p\xc3\xa4\xc3\xa4asiassa hiukan vanhemmalla kantahenkil\xc3\xb6kunnalla, kun taas Ilmarisen v\xc3\xa4ki koostui nuorista, etup\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 asevelvollisista, kadeteista ja reservil\xc3\xa4isist\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyi eniten vapaa-ajalla: Ilmarisen v\xc3\xa4ki oli innostunut urheilusta ja mets\xc3\xa4styksest\xc3\xa4, V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isell\xc3\xa4 taas mieluummin pelattiin shakkia tai hiukan kalastettiin pitk\xc3\xa4siimalla tai verkoilla (Wilho Hein\xc3\xa4mies).\n_START_SECTION_\nTalvisota\n_START_PARAGRAPH_\nPanssarilaivat olivat heti talvisodan alkaessa 30. marraskuuta 1939 Neuvostoliiton pommikoneiden kohteina. Ensimm\xc3\xa4isen hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen j\xc3\xa4lkeen laivat purjehdittiin Lohmiin, jolloin seuraava neuvostokoneiden aalto ei en\xc3\xa4\xc3\xa4 l\xc3\xb6yt\xc3\xa4nyt niit\xc3\xa4, ja koneet pudottivat pomminsa varamaaliinsa Helsinkiin._NEWLINE_Talvisodan alun panssarilaivat viettiv\xc3\xa4t Ahvenanmaalla suojaten maakuntaa maihinnousun varalta. Tammikuun lopussa 1940, j\xc3\xa4\xc3\xa4n est\xc3\xa4ess\xc3\xa4 laivasto-operaatiot, panssarilaivat siirtyiv\xc3\xa4t Turkuun avustamaan kaupungin ilmapuolustuksessa._NEWLINE_Turkuun hy\xc3\xb6k\xc3\xa4ttiin talvisodan aikana 60 kertaa yhteens\xc3\xa4 yli 400 pommikoneella. 40 millimetrin Vickers-ilmatorjuntatykki osoittautui t\xc3\xa4ll\xc3\xb6in tehottomaksi lentokoneita vastaan, ja se korvattiin V\xc3\xa4lirauhan aikana 40 millimetrin Bofors-tykeill\xc3\xa4. Jatkuvan ilmavaaran vuoksi laivoihin lis\xc3\xa4ttiin ilmatorjunta-aseistusta koko sodan ajan._NEWLINE_Talvisodan viime vaiheissa laivat siirtyiv\xc3\xa4t Hangon\xe2\x80\x93Porkkalan edustalle suojaamaan aluetta maihinnousun varalta. J\xc3\xa4\xc3\xa4tilanne ja ilmavaara estiv\xc3\xa4t laivojen siirron l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4s rintamaa avustamaan Viipurinlahden taisteluissa.\n_START_SECTION_\nJatkosota\n_START_PARAGRAPH_\nJatkosodan alussa panssarilaivojen ensimm\xc3\xa4inen teht\xc3\xa4v\xc3\xa4 oli suojata Ahvenanmaan miehityst\xc3\xa4 eli operaatio Kilpapurjehdusta. Laivoja vastaan hy\xc3\xb6k\xc3\xa4ttiin pommikoneilla heti aamulla 22. kes\xc3\xa4kuuta 1941._NEWLINE_Bengtsk\xc3\xa4rin taistelun aikana 27. hein\xc3\xa4kuuta 1941 panssarilaivat m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4ttiin puolustajien tueksi, kun alueella luultiin olevan Neuvostoliiton h\xc3\xa4vitt\xc3\xa4j\xc3\xa4aluksia. Panssarilaivat joutuivat j\xc3\xa4lleen pommikoneiden hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen kohteeksi. Ilmarinen menetti yhden miehen kaatuneena ja joutui purjehtimaan Turkuun korjattavaksi. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 yhteydess\xc3\xa4 aluksiin lis\xc3\xa4ttiin ilmasuojiksi raskaita hiekkalaatikoita, joiden ep\xc3\xa4ill\xc3\xa4\xc3\xa4n vahvasti tehneen aluksista suunniteltua paljon ep\xc3\xa4vakaampia ja siten my\xc3\xb6t\xc3\xa4vaikuttaneen Ilmarisen tuhoon._NEWLINE_Panssarilaivat tulittivat useita kertoja Neuvostoliiton joukkoja Hangon tukikohdassa sen evakuointiin asti. Ensimm\xc3\xa4isiin ammuntoihin k\xc3\xa4ytettiin tavallisia miinakranaatteja, jotka sopivat tarkoitukseen huonosti. Seuraavia ammuntoja varten kehitettiin rannikkotykist\xc3\xb6n 254\xc2\xa0mm kranaateista erityisi\xc3\xa4 maamaalikranaatteja. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 aiheutti noin kuuden viikon katkon ammuntoihin, koska uusien kranaattien taulukot oli ammuttava ensin. Uusien kranaattien menestys osoittautuikin heti hyv\xc3\xa4ksi: jo ensi ammunnalla tuli osuma ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isten ammusvarastoon, joka tuhoutui.\n_START_SECTION_\nOperaatio Nordwind ja Ilmarisen menetys\n_START_PARAGRAPH_\nOperaatio Nordwind oli h\xc3\xa4m\xc3\xa4ysoperaatio, jonka tarkoituksena oli saada puna-armeija uskomaan, ett\xc3\xa4 Saksan joukot olivat nousemassa maihin Hiidenmaan ja Saarenmaan saarille merelt\xc3\xa4 p\xc3\xa4in. Tarkoitusta varten koottiin 15 aluksen saattue, joka purjehti Ut\xc3\xb6st\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n, tarkoituksenaan saada Neuvostoliiton tiedustelu huomaamaan laivat. Operaatio kuitenkin ep\xc3\xa4onnistui kaikin puolin._NEWLINE_Saattue purjehti etel\xc3\xa4\xc3\xa4n 13. syyskuuta 1941 reitti\xc3\xa4, jota ei oltu ehditty ennalta raivata miinoista. P\xc3\xa4iv\xc3\xa4ll\xc3\xa4 havaittiin Ilmarisen miinanraivaimeen tarttunut miina, jota ei saatu irrotetuksi k\xc3\xa4sivoimin merell\xc3\xa4. Kun kello 20.30 pimeys koitti ja saattueen piti k\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 takaisin, Ilmarinen k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettiin oikean kautta, jotta raivaimeen mahdollisesti tarttunut miina ei t\xc3\xb6rm\xc3\xa4isi alukseen._NEWLINE_K\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksen aikana tapahtui kuitenkin voimakas r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdys, joka t\xc3\xa4risytti laivaa, ja vasemmalta puolelta nousi m\xc3\xa4rssytornin korkuinen vesipatsas. Laiva kallistui nopeasti vasemmalle ja kaatui vajaassa minuutissa. Laiva upposi seitsem\xc3\xa4n minuutin kuluttua r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksest\xc3\xa4. Saattueen muut laivat pelastivat 132 miest\xc3\xa4, ja 271 miest\xc3\xa4 hukkui. V\xc3\xa4in\xc3\xa4m\xc3\xb6isen saattueeseen kuulunut VMV 1, jota komensi j\xc3\xa4\xc3\xa4k\xc3\xa4riresluutnantti Siivo Peltonen, ajoi ymp\xc3\xa4ri py\xc3\xb6r\xc3\xa4ht\xc3\xa4neen laivan kylkeen ja poimi kuivin jaloin sen k\xc3\xb6lilt\xc3\xa4 57 miest\xc3\xa4. Merest\xc3\xa4 noukittiin 75 miest\xc3\xa4. Laivaston komentaja kommodori Eero Rahola ja rannikkolaivaston komentaja sek\xc3\xa4 Ilmarisen p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 komentaja Ragnar G\xc3\xb6ransson olivat selviytyneiden joukossa. Pelastuneiden joukossa oli my\xc3\xb6s aluksen tulenjohtoupseeri, luutnantti Viljo Revell, josta my\xc3\xb6hemmin tuli yksi Suomen sodanj\xc3\xa4lkeisen ajan merkitt\xc3\xa4vimpi\xc3\xa4 arkkitehteja._NEWLINE_Ei tiedet\xc3\xa4 varmuudella, mist\xc3\xa4 uppoamisen aiheuttanut miina oli per\xc3\xa4isin. Yksi mahdollisuus oli, ett\xc3\xa4 Tallinnan edustalle kes\xc3\xa4kuussa 1941 lasketusta miinakent\xc3\xa4st\xc3\xa4 oli irronnut yksi miina, joka aluksi tarttui Ilmarisen miinasuojaan. Pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n siell\xc3\xa4 raahauduttuaan miina ehk\xc3\xa4 joutui jyrk\xc3\xa4ss\xc3\xa4 k\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6ksess\xc3\xa4 laivan alle, jolloin se irtosi ankkuristaan ja iski aluksen pohjaan._NEWLINE_Erikoista pelastuneiden ja kaatuneiden suhteessa on se, ett\xc3\xa4 moni komentosillalla tai m\xc3\xa4rssyss\xc3\xa4, siis avoimessa tilassa, olleista hukkui, kun samaan aikaan huomattava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 miehi\xc3\xa4 selviytyi ulos syv\xc3\xa4lt\xc3\xa4 panssarikannen alta: tulenjohtokeskuksessa olleet kes\xc3\xa4v\xc3\xa4nrikki (merikadetti) Osmo Juvela ja luutnantti Teuvo Vaissi, radiopursimies Tauno Rannila sek\xc3\xa4 putoamakellon hoitaja ylimatruusi Erkki Lyttinen; viel\xc3\xa4 syvemm\xc3\xa4lt\xc3\xa4 eli per\xc3\xa4tornin ammuss\xc3\xa4ili\xc3\xb6st\xc3\xa4, k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 potkurien yl\xc3\xa4puolelta, pelastui matruusi Taito H\xc3\xa4meenniemi. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 miehet s\xc3\xa4ilyttiv\xc3\xa4t malttinsa ja onnistuivat p\xc3\xa4\xc3\xa4sem\xc3\xa4\xc3\xa4n ns. pelastusventtiilille eli juuri pelastautumiseen tarkoitetulle, hiukan normaalia kookkaammalle ikkunalle, josta he p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t mereen. Heill\xc3\xa4 riitti my\xc3\xb6s malttia riisua liiat vaatteet ja saappaat tai aluksella hyvin suositut raskaat hiihtokeng\xc3\xa4t ennen poistumista sek\xc3\xa4 ker\xc3\xa4t\xc3\xa4 kelluvaa tavaraa avukseen. Muutamat miehet, mm. radiomestari Matti Tiusanen, joutuivat veden varaan t\xc3\xa4ysiss\xc3\xa4 vaatteissa, saappaat jalassa ja jopa raskas trenchcoat-sadetakki yll\xc3\xa4\xc3\xa4n, mutta maltilla he ker\xc3\xa4siv\xc3\xa4t kelluvaa hylkytavaraa ja pelastuivat._NEWLINE_Samoin tykkitorneista p\xc3\xa4\xc3\xa4si ulos useita miehi\xc3\xa4, muun muassa keulatornin p\xc3\xa4\xc3\xa4llikk\xc3\xb6 luutnantti Lasse \xc3\x96hrling (my\xc3\xb6h. \xc3\x96r\xc3\xb6) sek\xc3\xa4 tornimestari, sotilasmestari Armas Nirola, jotka sattuivat olemaan tupakkatauolla keitti\xc3\xb6neteisess\xc3\xa4 l\xc3\xa4hell\xc3\xa4 tornin ulko-ovea r\xc3\xa4j\xc3\xa4hdyksen tapahtuessa. Heill\xc3\xa4 ei my\xc3\xb6sk\xc3\xa4\xc3\xa4n vapaahetken johdosta ollut palveluksessa normaalisti k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4mi\xc3\xa4\xc3\xa4n, p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n hihnoilla kiinnitettyj\xc3\xa4 puhelinlaitteita, jotka koituivat monen muun muassa m\xc3\xa4rssyss\xc3\xa4 tai komentosillalla olleen surmaksi tilanteen nopean kehityksen johdosta._NEWLINE_Ilmarinen upposi niin nopeasti, etteiv\xc3\xa4t paikalla olleet kaksi tehokkainta mahdollista pelastusalusta \xe2\x80\x93 j\xc3\xa4\xc3\xa4nmurtajat J\xc3\xa4\xc3\xa4karhu ja Tarmo \xe2\x80\x93 ehtineet tehd\xc3\xa4 mit\xc3\xa4\xc3\xa4n. Niiss\xc3\xa4 olisi ollut kaikki tarvittava pelastuskalusto raskaita tyhjennyspumppuja, nostureita ja sukeltajia my\xc3\xb6ten._NEWLINE_Muut saattueen alukset k\xc3\xa4\xc3\xa4ntyiv\xc3\xa4t takaisin ja p\xc3\xa4\xc3\xa4siv\xc3\xa4t turvallisesti saariston suojaan._NEWLINE_P\xc3\xa4\xc3\xa4osa eloonj\xc3\xa4\xc3\xa4neist\xc3\xa4 sijoitettiin uuden \xc3\x84\xc3\xa4nisj\xc3\xa4rvelle perustetun laivasto-osaston miehist\xc3\xb6ksi, jossa he palvelivat kes\xc3\xa4\xc3\xa4n 1944 saakka. Muutamat upseerit, k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4 luutnantti \xc3\x96r\xc3\xb6, palvelivat sittemmin sukellusveneiss\xc3\xa4 niiden palvelusajan loppuun. \xc3\x96r\xc3\xb6 toimi sittemmin Loviisan Meripelastusyhdistyksen ensimm\xc3\xa4isen\xc3\xa4 puheenjohtajana._NEWLINE_Voimassa olleen sotasensuurin vuoksi Ilmarisen tuhosta ei kerrottu julkisuudessa mit\xc3\xa4\xc3\xa4n sen tapahduttua. Tapaus onnistuttiin tuoreeltaan salaamaan my\xc3\xb6s Neuvostoliitolta; suomalaisten tiedustelutietojen mukaan Virossa ja Hangossa olleilla puna-armeijan joukoilla ei ollut mit\xc3\xa4\xc3\xa4n tietoa suomalaisten alusten liikkeist\xc3\xa4 Suomenlahden suulla syyskuun 13. p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n aikana. Tapahtuneesta liikkui kuitenkin huhuja ja Ruotsin sanomalehdet kirjoittivat asiasta, vaikka ne eiv\xc3\xa4t olleet saaneet tiedoille mink\xc3\xa4\xc3\xa4nlaista vahvistusta. Totuus alkoi paljastua viikkoa my\xc3\xb6hemmin, kun sanomalehtiin ilmestyi suuri m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 meriupseerien, matruusien ja merisotilaiden kuolinilmoituksia, joissa kaikissa oli sama kuolinp\xc3\xa4iv\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 ja maininta "kaatunut merell\xc3\xa4". Neuvostoliiton uutistoimisto TASS kertoi uutisissaan Ilmarisen tuhosta viikkoa sen j\xc3\xa4lkeen v\xc3\xa4itt\xc3\xa4en, ett\xc3\xa4 alus oli uponnut "laivastoyksikk\xc3\xb6jemme hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yksen aikana".\n_START_SECTION_\nIlmarisen hylky\n_START_PARAGRAPH_\nPanssarilaiva Ilmarisen hylky paikannettiin kolmen vuoden etsint\xc3\xb6jen j\xc3\xa4lkeen vuonna 1990. Seuraavana vuonna kuusi aluksesta pelastunutta veteraania k\xc3\xa4rjess\xc3\xa4\xc3\xa4n Ilmarisen raskaan tykist\xc3\xb6n tulenjohtaja komentajakapteeni Huhta p\xc3\xa4\xc3\xa4si katsomaan hylky\xc3\xa4 pienoissukellusveneell\xc3\xa4. Hylky on yl\xc3\xb6salaisin 25 meripeninkulman p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Ut\xc3\xb6st\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n 70 metrin syvyydess\xc3\xa4. Noin 15 kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Ilmarisen hylyst\xc3\xa4 on vuonna 1994 uponneen matkustaja-alus M/S Estonian uppoamispaikka.'