b'\n_START_ARTICLE_\nNorsjoki\n_START_SECTION_\nMaantiede ja asutus\n_START_PARAGRAPH_\nNorsjoen kunnan pinta-ala on 959,4 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4. Se rajoittuu pohjoisessa K\xc3\xa4kisalmen kaupunkiin, l\xc3\xa4nness\xc3\xa4 K\xc3\xa4kisalmen piirin R\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n (Melnikovo) ja Kaukolan (Sevastjanovo) sek\xc3\xa4 etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven (Plodovoje) ja Sakkolan (Gromovo) kuntiin ja id\xc3\xa4ss\xc3\xa4 Laatokkaan. Pinta-alasta 57,9\xc2\xa0% on vesialuetta, 34,8\xc2\xa0% mets\xc3\xa4\xc3\xa4 ja 5,4\xc2\xa0% maatalousmaata._NEWLINE_Kunnan alueella sijaitsee Vuoksen pohjoishaaran suvantoj\xc3\xa4rvi, Ostamoj\xc3\xa4rvi ja Kuoppalampi (Vorobjovo). Hy\xc3\xb6tykaivannaisiin kuuluvat hiekka, sora, turve ja sapropeeli. Seudulle suunnitellaan Motornoje-Zaostrovjen ja Vuoksen suvantoj\xc3\xa4rven rauhoitusalueita._NEWLINE_Keskustaajaman lis\xc3\xa4ksi kuntaan kuuluu 11 asutuskeskusta: Belit\xc5\xa1je (entinen R\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n S\xc3\xa4rkisalo), Boitsovo (Joensuu), Jarkoje (Suotniemi), Kommunary (R\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n Myllypelto), Krotovo (S\xc3\xa4rkisalo), Marjino (Marjalanniemi), Motornoje (Vuohensalo), Pot\xc5\xa1inok (Alapuusti), Sinjovo (Sakkali ja N\xc3\xa4pinlahti), Sudakovo (Ostamo) ja Zaostrovje (Pyh\xc3\xa4j\xc3\xa4rven Riiska). Niist\xc3\xa4 suurimmat ovat 1\xc2\xa0200 asukkaan Pot\xc5\xa1inok ja 1\xc2\xa0000 asukkaan Kommunary. Kunnassa sijaitsee 32 puutarhapalsta- ja kes\xc3\xa4m\xc3\xb6kkialuetta. Kes\xc3\xa4asukkaiden m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 arvioidaan 10\xe2\x80\x9315 tuhanneksi.\n_START_SECTION_\nNorsjoen kyl\xc3\xa4 itsen\xc3\xa4isess\xc3\xa4 Suomessa\n_START_PARAGRAPH_\nSuomen aikaan Norsjoen naapurikyli\xc3\xa4 K\xc3\xa4kisalmen maalaiskunnassa olivat Tenkalahti pohjoisessa, P\xc3\xb6rtsykk\xc3\xa4 id\xc3\xa4ss\xc3\xa4, Yl\xc3\xa4puusti ja Alapuustiin virallisesti kuulunut Ostamo etel\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Joensuu l\xc3\xa4nness\xc3\xa4. Kyl\xc3\xa4n etel\xc3\xa4rajalla oli Ostamoj\xc3\xa4rvi ja kyl\xc3\xa4n etel\xc3\xa4rajalla virtasi my\xc3\xb6s Norsjoki._NEWLINE_Vuonna 1920 Norsjoella oli 90 asukasta. Vuonna 1939 asukkaita oli puolestaan 309, joista 156 miest\xc3\xa4 ja 153 naista. Norsjoen varsinainen kyl\xc3\xa4keskus oli Ostamoj\xc3\xa4rven it\xc3\xa4puolella noin kahdeksan kilometri\xc3\xa4 Kantatie 61:t\xc3\xa4 K\xc3\xa4kisalmen kaupungista etel\xc3\xa4\xc3\xa4n. Kyl\xc3\xa4n keskustasta erkani tiet it\xc3\xa4\xc3\xa4n P\xc3\xb6rtsykk\xc3\xa4\xc3\xa4n ja Vuohensaloon sek\xc3\xa4 lounaaseen Ostamoon ja edelleen R\xc3\xa4is\xc3\xa4l\xc3\xa4n puolelle._NEWLINE_Kyl\xc3\xa4n pohjoisosaan Tenkalahden rajan tuntumaan ja Haminanniityn alueelle syntyi 1930-luvulla paljon uudisasutusta, mik\xc3\xa4 n\xc3\xa4kyy my\xc3\xb6s kyl\xc3\xa4n asukasluvun yli kolminkertaistumisella 20 vuodessa.  N\xc3\xa4iden alueiden v\xc3\xa4est\xc3\xb6 k\xc3\xa4vi t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 K\xc3\xa4kisalmen kaupungissa. Varsinkin Waldhofin selluloosatehtaan perustaminen kaupunkiin lis\xc3\xa4si asutuksen levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4 maalaiskunnan puolelle. N\xc3\xa4iden K\xc3\xa4kisalmen esikaupunkien asukkaat k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 ja asioivat kaupungissa ja heid\xc3\xa4n yhteytens\xc3\xa4 Norsjoen kyl\xc3\xa4\xc3\xa4n olivat l\xc3\xb6yh\xc3\xa4t. Nykyisin kyl\xc3\xa4n asutus on keskittynyt samoille alueille. Haminanniityn alue kyl\xc3\xa4n pohjoisp\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4 on nykyisin osa K\xc3\xa4kisalmen kaupunkia._NEWLINE_Elinkeinojen suhteen Norsjoki jakaantui maatalousvaltaiseen etel\xc3\xa4osaan ja kaupungin teollisuudesta ja palveluista elantonsa saaneeseen pohjoisosaan.  Norsjoen kansakoulu sijaitsi kyl\xc3\xa4keskustassa.\n_START_SECTION_\nSotien aika\n_START_PARAGRAPH_\nTalvisodan alussa kyl\xc3\xa4st\xc3\xa4 evakuoitiin alaik\xc3\xa4iset lapset \xc3\xa4iteineen. Muu v\xc3\xa4est\xc3\xb6 evakuoitiin rauhan tultua, kun selvisi ett\xc3\xa4 K\xc3\xa4kisalmen maalaiskunta kuului luovutettaviin alueisiin. Jatkosodan aikana asukkaita palasi koteihinsa, mutta uusi evakuointi oli edess\xc3\xa4 vuonna 1944._NEWLINE_Neuvostoliitossa Norsjoen nimi muutettiin vuonna 1948 Larionovoksi talvisodassa kunnostautuneen Neuvostoliiton sankarin, lent\xc3\xa4j\xc3\xa4kapteeni Georgi Larionovin mukaan, joka menehtyi jatkosodassa K\xc3\xa4kisalmessa hein\xc3\xa4kuussa 1941.\n_START_SECTION_\nLiikenne, talous ja palvelut\n_START_PARAGRAPH_\nKunnan l\xc3\xa4pi kulkee Pietarin, K\xc3\xa4kisalmen ja Sortavalan v\xc3\xa4linen rautatie sek\xc3\xa4 maantie A129. Sinjovossa ja Kommunaryssa (Myllypelto) on rautatieasemat._NEWLINE_Pot\xc5\xa1inokissa toimii maidon ja lihan tuotantoon sek\xc3\xa4 viljan viljelyyn erikoistunut Sudakovon maatalousyritys ja Kommunaryssa turkistarha Severnaja pu\xc5\xa1nina. Lis\xc3\xa4ksi on 21 yksityisviljelij\xc3\xa4\xc3\xa4 ja yli 2\xc2\xa0000 palstaviljelm\xc3\xa4\xc3\xa4. Teollisuutta edustaa sahatavaran tuotantoa harjoittava K\xc3\xa4kisalmen mets\xc3\xa4kombinaatti. Motornojen kalastuskolhoosi on lopettanut toimintansa. Suuri osa ty\xc3\xb6voimasta k\xc3\xa4y t\xc3\xb6iss\xc3\xa4 K\xc3\xa4kisalmessa tai Pietarissa._NEWLINE_Keskuskyl\xc3\xa4n palveluihin kuuluu kulttuuritalo, kirjasto, l\xc3\xa4\xc3\xa4kint\xc3\xa4asema, ruokala, pankki, posti ja joukko kauppoja.\n_START_SECTION_\nMatkailu\n_START_PARAGRAPH_\nKunnan alueella toimii 16 lomakyl\xc3\xa4\xc3\xa4, lasten kes\xc3\xa4leiri sek\xc3\xa4 kalastus- ja mets\xc3\xa4stysmaja.'