b'\n_START_ARTICLE_\nNahuatl\n_START_SECTION_\nFonologia\n_START_PARAGRAPH_\nNahuatlia \xc3\xa4\xc3\xa4net\xc3\xa4\xc3\xa4n hyvin pitk\xc3\xa4lti samalla tavalla kuin kirjoitetaankin. \xc3\x84\xc3\xa4nteet ovat kutakuinkin samat kuin muissakin alueen alkuper\xc3\xa4iskieliss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nVokaalit\n_START_PARAGRAPH_\nVokaaleja on nahuatlissa nelj\xc3\xa4 kappaletta. Kaikista on olemassa sek\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ett\xc3\xa4 lyhyt versio. /a, a:, e, e:, i, i:, o, o:/. Vokaalien kohdalla allofoneja ei ole k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ollenkaan. Pitki\xc3\xa4 vokaaleja merkit\xc3\xa4\xc3\xa4n nahuatlissa makroilla: \xc4\x81, \xc4\x93, \xc4\xab ja \xc5\x8d.\n_START_SECTION_\nSanapaino\n_START_PARAGRAPH_\nSanapaino lankeaa nahuatlissa yleens\xc3\xa4 toiseksi viimeiselle tavulle.\n_START_SECTION_\nKielioppi\n_START_PARAGRAPH_\nNahuatlia voidaan pit\xc3\xa4\xc3\xa4 polysynteettisen\xc3\xa4 kielen\xc3\xa4, sill\xc3\xa4 kieli ei tunne sijamuotoja tai sukua. Omistussuhteet, luku yms. ilmaistaan nahuatlissa suffiksien avulla, jotka tuottavat toisinaan vaikeuksia.\n_START_SECTION_\nSubstantiivi\n_START_PARAGRAPH_\nSubstantiivit jaetaan nahuatlissa kahteen ryhm\xc3\xa4\xc3\xa4n sen mukaan, viittaavatko ne elollisiin vai elottomiin asioihin. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 jaossa tulee kuitenkin muistaa, ett\xc3\xa4 esim. sellaiset asiat kuten taivas k\xc3\xa4sitet\xc3\xa4\xc3\xa4n elollisiksi. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 jako vaikuttaa niiden suffikseihin ja on keskeisin asia substantiivien kohdalla nahuatlissa. Yleiss\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6 on, ett\xc3\xa4 mik\xc3\xa4li substantiiviin ei ole liittynyt mik\xc3\xa4\xc3\xa4n suffiksi tai partikkeli, sen per\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on nk. absolutiivisuffiksi, joka ilmaisee k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sana on perusmuodossa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 suffiksi poistuu, kun sanaan liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n muita suffikseja. Yleens\xc3\xa4 absolutiivisuffiksi on elollisilla substantiiveilla -tl ja elottomilla -li_NEWLINE_Esim. ilhuicatl (taivas), mexihcatl (meksikolainen), calli (talo), tlalli (maa), tlapalli (punainen v\xc3\xa4ri)_NEWLINE_Klassissessa nahuatlissa vain elollisia substantiiveja voi muuttaa yksik\xc3\xb6st\xc3\xa4 monikkoon, mutta nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n elottomiakin asioita n\xc3\xa4kee monikossa suurimmissa murteissa. T\xc3\xa4rkeimm\xc3\xa4t monikkoa ilmaisevat suffiksit ovat -tin ja -meh  _NEWLINE_Esim. cihtli (mummo) > cihtin (mummoja), coyotl (kojootti) > coyomeh (kojootit)_NEWLINE_Sijaintia ilmaisevat suffiksit kiinnittyv\xc3\xa4t my\xc3\xb6s p\xc3\xa4\xc3\xa4sanan j\xc3\xa4lkeen. _NEWLINE_Esim. calli (talo) + -pan (-ssa/ -lla) > calpan (talossa)\n_START_SECTION_\nVerbi\n_START_PARAGRAPH_\nVerbin taivutus perustuu nahuatlissa siihen, ett\xc3\xa4 verbin eteen liitet\xc3\xa4\xc3\xa4n prefiksi ja verbin j\xc3\xa4lkeen suffiksi. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 liitteet muuttuvat sen mukaan, mik\xc3\xa4 aikamuoto ja persoona on kyseess\xc3\xa4. Prefiksit ilmaisetvat persoonia ja suffiksit aikamuotoja sek\xc3\xa4 tarvittaessa moduksia. Aikamuotoja on kolme: preesens, preteriti ja futuuri.\n_START_SECTION_\nVaikutus muihin kieliin\n_START_PARAGRAPH_\nJotkin nahuatlin kielen sanat ovat levinneet yleiseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 ovat esimerkiksi avokado (\xc4\x81huacatl), tomaatti (tomatl), kaakao (cacahuatl), chili (chilli), oselotti (ocelotl), suklaa (xocolatl) ja kojootti (coyotl).'