b'\n_START_ARTICLE_\nThulen kulttuuri\n_START_PARAGRAPH_\nThulen kulttuuri vuosina 1000\xe2\x80\x931600 oli esieskimojen luoma arktinen kulttuuri, joka edelsi v\xc3\xa4litt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti "nykyist\xc3\xa4" eskimojen kulttuuria. Yleens\xc3\xa4 ty\xc3\xb6kalut olivat kivest\xc3\xa4 ja luusta, rauta tunnettiin mutta se oli harvinaista, esimerkiksi norjalaisilta tai meteoriiteista saatua. Koirien vet\xc3\xa4m\xc3\xa4t reet ja keramiikka tunnettiin, kivest\xc3\xa4 tehtiin lamppuja._NEWLINE_Thulen kulttuuri vallitsi nykyisill\xc3\xa4 eskimojen asuinalueilla Alaskassa, Pohjois-Kanadassa ja Gr\xc3\xb6nlannissa._NEWLINE_Kulttuurin merkitt\xc3\xa4vin ero aiempiin arktisiin merikulttuureihin verrattuna oli valaanpyynti avomerell\xc3\xa4 ja suuret nahalla peitetyt umiak-veneet. Kulttuuriin lienee my\xc3\xb6s tullut ensi kertaa hylkeiden avantopyynti vuoden 1200 tienoilla. Muuten Thulen ihmiset pyytiv\xc3\xa4t mursuja, kaloja, karibuja ja lintuja. Thulen kulttuurin kupumainen talvimaja oli koottu valaanluista ja peitetty nahkalla._NEWLINE_Thulelaisilla oli kosketus muun muassa Gr\xc3\xb6nlantiin hieman vuoden 900 jaa. j\xc3\xa4lkeen purjehtineisiin norjalaisiin viikinkeihin. N\xc3\xa4iden kanssa sodittiin ja k\xc3\xa4ytiin kauppaakin. Norjalaiset hylk\xc3\xa4siv\xc3\xa4t Gr\xc3\xb6nlannin asumuksensa ilmaston kylmetty\xc3\xa4 tai joutuivat merirosvojen tai eskimojen uhreiksi. Thulen kulttuuri h\xc3\xa4vitti l\xc3\xa4hes t\xc3\xa4ysin alueellaan aiemmin vallinneen Dorsetin kulttuurin, ja muuttui Pienen j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden aikana ja kontakteissa eurooppalaisten kanssa "nykyiseksi" eskimokulttuuriksi._NEWLINE_Keskiaikaista Thulen kulttuuria sanotaan usein Ingusukin kulttuuriksi. Inugsukin kulttuuri on sama kuin Thulen kulttuuri, jossa on mukana norjalaislta ostettuja tai niit\xc3\xa4 j\xc3\xa4ljittelevi\xc3\xa4 esineit\xc3\xa4._NEWLINE_Eskimojen edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4t proto-inuitit saapuivat Alaskaan ehk\xc3\xa4 vuoden 500 jaa. tienoilla. Thulen kulttuuri alkoi luultavasti kehitty\xc3\xa4 Nortonin kulttuurin tyyppisest\xc3\xa4 edelt\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 jo 100 eaa. Beringin salmen tienoilla_NEWLINE_._NEWLINE_Itse Thulen kulttuuri syntyi Alaskan pohjoisrannikon ja l\xc3\xa4hialueen saaristojen valaanpyyntikulttuurien sulautuessa noin 700\xe2\x80\x931000 Pohjois-Alaskan rannikoilla. Birnirkin kulttuuri nousi Pohjois-Alaskan rannikolle noin 900 jaa., ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4 muuttui pian Thulen kulttuuriksi. _NEWLINE_Varhainen "Thulen kulttuuri" 500\xe2\x80\x931100 omaksui valaan mets\xc3\xa4styksen. Valaanpyynti alkoi nyt 500 vuoden tauon j\xc3\xa4lkeen. Hylkeit\xc3\xa4 ja mursuja pyydettiin my\xc3\xb6s, kalastettiin, maalla mets\xc3\xa4stettiin karibuja ja linnustettiin. T\xc3\xa4t\xc3\xa4 varhaisvaihetta luonnehtivat harppuunat, keih\xc3\xa4\xc3\xa4t veneet, koristeltu keramiikka, hiotut liuskekivity\xc3\xb6kalut  Noin 1200 alkoi norpan avantopyynti, mik\xc3\xa4 helpotti huomattavasti talviel\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4._NEWLINE_Thulen esieskimot vaelsivat nopeasti it\xc3\xa4\xc3\xa4n p\xc3\xa4in. Kulttuuri levisi noin 1000\xe2\x80\x931400 jaa. tienoilla Kanadan pohjoisosiin, arktisille saarille ja Gr\xc3\xb6nlantiin. Aluksi kulttuuri levisi Nunavutiin, Kanadaan noin 1000 jaa. Yksi ryhm\xc3\xa4 asettui 1200-luvulla Luoteis-Gr\xc3\xb6nlantiin. Niin sanotun "toiseen vaellusvaiheen" aikana Gr\xc3\xb6nlannissa eskimot levitt\xc3\xa4ytyiv\xc3\xa4t 1200\xe2\x80\x931300-luvuilla Thulesta etel\xc3\xa4\xc3\xa4n._NEWLINE_Thulen kulttuuri joko syrj\xc3\xa4ytti aiemman paleoeskimojen Dorsetin kulttuurin, tai t\xc3\xa4m\xc3\xa4 kulttuuri oli h\xc3\xa4vinnyt 100\xe2\x80\x93200 vuotta ennen Thulen kulttuuria Lohdullisemman tulkinnan mukaan Thulen eskimot sulauttivat Dorsetin eskimot itseens\xc3\xa4 vuorovaikutteisissa tapahtumasarjassa. Eskimojen yhten\xc3\xa4inen kieli viittaa aiemman Dorsetin kulttuurin t\xc3\xa4ydelliseen tuhoon. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 viittaa thulelaisten kukistaneen dorsetilaiset v\xc3\xa4kivalloin. Eskimojen tarusto kertoo heid\xc3\xa4n ajaneen pois monesti j\xc3\xa4ttil\xc3\xa4isiksi mainitut tuniit-ihmiset, jotka ehk\xc3\xa4 olivat dorsetilaisia. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tapauksessa Thulen kulttuurin levi\xc3\xa4minen perustui tekniseen ylivoimaan Dorsetin kulttuuriin n\xc3\xa4hden, thulelaisilla oli mm. jousipyssyj\xc3\xa4 joita dorsetilaislla ei ollut._NEWLINE_Vuodsen 1100\xe2\x80\x931600 thulelaiset hankkivat merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n osan ravinnoistaan valaista, ja heill\xc3\xa4 oli erikoistunut valaanpyyntikalusto, ja he pyytiv\xc3\xa4t muita merinis\xc3\xa4kk\xc3\xa4it\xc3\xa4, mursuja ja hylkeit\xc3\xa4. Thulelaisilla oli ominaista melko paikallaan pysyv\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4ntyyli. Arktisiin oloihin eritt\xc3\xa4in hyvin sopeutuneilla Thulen eskimoilla oli umiakkeja, kajakkilaivastoja, jousi ja nuoli ja koirareki\xc3\xa4. Heill\xc3\xa4 oli kehittyneit\xc3\xa4 harppuunoita, valaisevia ja l\xc3\xa4mmitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 valaan\xc3\xb6ljylamppuja, tuulelta suojaavia lumi-igluja, lumen aiheuttamaa h\xc3\xa4ik\xc3\xa4isy\xc3\xa4 est\xc3\xa4v\xc3\xa4t linssitt\xc3\xb6m\xc3\xa4t rako-aurinkolasit ja kymmeni\xc3\xa4 erilaisia ty\xc3\xb6kaluja._NEWLINE_Niin sanotussa toisessa aallossa Thulen kulttuuri levisi Labradoriin ja Baffininsaaren etel\xc3\xa4osiin keskieskimojen alueelle noin 1200\xe2\x80\x931400. N\xc3\xa4in eskimot tuhosivat 1400-luvun alussa Kanadan arktisilta saarilta aiemman Dorsetin kulttuurin. Muualla Kanadassa Dorsetin kulttuuria edesauttoivat algonkin- ja sioux-kansat, joita asui puurajan etel\xc3\xa4puolella._NEWLINE_Norjalaiset viikingit olivat tekemisiss\xc3\xa4 Thulen kulttuurin eskimojen ja ehk\xc3\xa4 Dorsetin kulttuurin paloeskimojenkin kanssa suunnilleen vuosien 980\xe2\x80\x931500 tienoilla. He perustivat vuoden 985 j\xc3\xa4lkeen kolme siirtokuntaa Etel\xc3\xa4-Gr\xc3\xb6nlantiin, jossa oli tuolloin huomattavasti nykyist\xc3\xa4 l\xc3\xa4mpim\xc3\xa4mp\xc3\xa4\xc3\xa4. Eskimot ja norjalaiset viikingit k\xc3\xa4viv\xc3\xa4t kauppaa kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n ja sotivatkin. Inuitit saapuivat Luoteis-Gr\xc3\xb6nlantiin noin 1200 jaa., jonka j\xc3\xa4lkeen saapuivat viikinkien mets\xc3\xa4stysalueelle Nordsetaan ja L\xc3\xa4ntisen siirtokunnan alueelle noin 1300 jaa., ja It\xc3\xa4isen siirtokunnan alueella noin 1400._NEWLINE_Viikinkien siirtokunnat tuhoutuivat vuoden 1350 j\xc3\xa4lkeen. T\xc3\xa4sm\xc3\xa4llist\xc3\xa4 syyt\xc3\xa4 tuhoon ei tunneta, mutta monia tuhoisa tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4 ilmaantui siirtokuntien h\xc3\xa4vi\xc3\xa4misen aikoihin. Syy saattoi olla eskimojen ja siirtokuntalaisten v\xc3\xa4lille puhjenneessa sodassa. Viikinkien kertomusten mukaan konflikteja oli sek\xc3\xa4 dorsetilaisten ett\xc3\xa4 thulelaisten kanssa. Er\xc3\xa4\xc3\xa4n eskimon kertoman perim\xc3\xa4tietotarinan mukaan suurissa laivoissa kulkeneet merirosvot olisivat ry\xc3\xb6st\xc3\xa4neet er\xc3\xa4\xc3\xa4n norjalaisen siirtokunnan asukkaat orjiksi ja polttaneet talot, ja ett\xc3\xa4 eskimot saattoivat paeta n\xc3\xa4it\xc3\xa4 rosvoja toisin kuin norjalaiset. Tarinoita ei ole historiallisesti varmennettu. Musta surma saattoi rantautua siirtokuntiin 1400-luvun alussa, mist\xc3\xa4 voi kertoa se ett\xc3\xa4 viimeinen avioliittoon vihkiminen suoritettiin asiakirjojen mukaan suurimmassa siirtokunnassa 1406. Siirtokuntalaiset saattoivat yksinkertaisesti purjehtia pois ehk\xc3\xa4 aiempien vastoink\xc3\xa4ymisten takia. N\xc3\xa4it\xc3\xa4 olivat muun muassa aiemman turkis- ja mursunhammasviennin tyrehtyminen sek\xc3\xa4 varsinkin kylmenemisen aiheuttama kasvukauden lyheneminen, joka johti ohrasatojen ep\xc3\xa4onnistumiseen ja eroosion aiheuttamaan laitumien tuhoon._NEWLINE_Thulen eskimotkin joutuivat hylk\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kylmentyneet yl\xc3\xa4arktiset leirins\xc3\xa4 ilmaston kylmetty\xc3\xa4 1350 pienen j\xc3\xa4\xc3\xa4kauden alussa. Pohjois-Gr\xc3\xb6nlannin rannoilla tuli nyt ymp\xc3\xa4rivuotinen merij\xc3\xa4\xc3\xa4. Pieni j\xc3\xa4\xc3\xa4kausi 1650\xe2\x80\x931850 hajotti Thulen kulttuurin yhdyskunnat erilleen eskimokulttuuriksi. N\xc3\xa4ihin aikoihin Tanska alkoi perustaa siirtokuntiaan Gr\xc3\xb6nlantiin.'