b'\n_START_ARTICLE_\nKsenokrates\n_START_PARAGRAPH_\nKsenokrates Khalkedonilainen (m.kreik. \xce\x9e\xce\xb5\xce\xbd\xce\xbf\xce\xba\xcf\x81\xce\xac\xcf\x84\xce\xb7\xcf\x82, 396 eaa. Khalkedon \xe2\x80\x93 314 eaa. Ateena) oli antiikin kreikkalainen filosofi. H\xc3\xa4n seurasi Speusipposta Platonin Akatemian johtajana. H\xc3\xa4n toimi virassa vuodesta 339 eaa. vuoteen 314 eaa.\n_START_SECTION_\nEl\xc3\xa4m\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nKsenokrates oli kotoisin Khalkedonista, nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n Kad\xc4\xb1k\xc3\xb6y. H\xc3\xa4n muutti Ateenaan varhaisessa nuoruudessa, ja h\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli Sokrateen seuraajan Aiskhineen oppilas. My\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4n liittyi Platonin oppilaisiin. H\xc3\xa4n tapasi Platonin Sisiliassa vuonna 361 eaa. Vuonna 399 eaa. h\xc3\xa4n seurasi Speusipposta Akatemian johdossa. Speussipos oli jo 340 eaa. valinnut Ksenokrateen seuraajakseen, mutta t\xc3\xa4st\xc3\xa4 huolimatta h\xc3\xa4nen kuolemansa j\xc3\xa4lkeen j\xc3\xa4rjestettiin \xc3\xa4\xc3\xa4nestys seuraajan valitsemiseksi. Ksenokrates voitti kilpailijansa Menedemoksen ja Herakleides Pontoslaisen t\xc3\xa4p\xc3\xa4r\xc3\xa4sti muutamalla \xc3\xa4\xc3\xa4nell\xc3\xa4. H\xc3\xa4n toimi kolmeen otteeseen Ateenan l\xc3\xa4hetyst\xc3\xb6teht\xc3\xa4viss\xc3\xa4, kerran Filippos II:n luona, kahdesti Antipatroksen luona._NEWLINE_Ksenokrates oli pahastunut makedonialaisesta vaikutuksesta, joka oli silloin vallalla Ateenassa, ja pian Demostheneksen kuoleman (322 eaa.) j\xc3\xa4lkeen h\xc3\xa4n kielt\xc3\xa4ytyi h\xc3\xa4nelle tarjotusta kansalaisuudesta. H\xc3\xa4nell\xc3\xa4 ei kuitenkaan ollut varaa maksaa muukalaisille m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4tty\xc3\xa4 veroa, joten h\xc3\xa4net myytiin orjaksi. H\xc3\xa4net osti Demetrios Faleronlainen, joka palautti t\xc3\xa4m\xc3\xa4n vapauden._NEWLINE_Ksenokrates kuoli vuonna 314 eaa. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 seurasi Akatemian johdossa Polemon, jonka h\xc3\xa4n oli k\xc3\xa4\xc3\xa4nnytt\xc3\xa4nyt hyville teille paheellisest\xc3\xa4 el\xc3\xa4m\xc3\xa4st\xc3\xa4. Polemonin lis\xc3\xa4ksi h\xc3\xa4n opetti muun muassa akatemialaista Krantoria, valtiomies Fokionia, Pellenen tyranni Khaeronia, stoalaista Zenon Kitionilaista ja Epikurosta._NEWLINE_Ksenokrateen vakava ja vahva luonne voittivat h\xc3\xa4nelle yleisen kunnioituksen, ja h\xc3\xa4nen puhtaudestaan, rehellisyydest\xc3\xa4\xc3\xa4n ja hyv\xc3\xa4ntahtoisuudestaan muistettiin tarinoita pitk\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xa4nen k\xc3\xa4sityskykyns\xc3\xa4 ei ollut erityisen nopea, mutta h\xc3\xa4n korvasi sen sill\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 h\xc3\xa4n rakasti totuutta tunnollisesti, ja ahkeroi v\xc3\xa4sym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4sti. H\xc3\xa4n ei ollut yht\xc3\xa4 luova kuin Speusippos ja pit\xc3\xa4ytyi n\xc3\xa4in kirjaimellisemmin alkuper\xc3\xa4isiin Platonin oppeihin. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n vuoksi h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n tyypillisen\xc3\xa4 Vanhan Akatemian edustajana.\n_START_SECTION_\nKosmologia ja matematiikka\n_START_PARAGRAPH_\nKsenokrateen teoria ep\xc3\xa4orgaanisesta luonnosta oli suurimmaksi osaksi identtinen Platonin Timaioksessa esitt\xc3\xa4m\xc3\xa4n elementtien teorian kanssa. H\xc3\xa4n kuitenkin esitti, ett\xc3\xa4 jokaisella ulottuvuudella on oma prinsiippins\xc3\xa4, ja hylk\xc3\xa4si siksi sellaisten kappaleiden kuin pyramidin, oktaedrin, ikosaedriin ja kuution johtamisen kolmikulmaisista pinnoista. N\xc3\xa4in h\xc3\xa4n l\xc3\xa4hestyi atomismia. H\xc3\xa4n my\xc3\xb6s lis\xc3\xa4si klassiseen nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n elementtiin (maa, vesi, ilma, tuli) viidenten\xc3\xa4 eetterin._NEWLINE_Ksenokrateen kosmologia perustuu sekin l\xc3\xa4hes kokonaisuudessaan Timaiokseen. H\xc3\xa4n painotti, ett\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 ei tule pit\xc3\xa4\xc3\xa4 kosmogoniana, vaan sit\xc3\xa4 tulisi opiskella h\xc3\xa4nen psykologiansa yhteydess\xc3\xa4. Sielu on itseliikkuva luku, joka on johdettu kahdesta perustavanlaatuisesta prinsiipist\xc3\xa4, ykseydest\xc3\xa4 ja moneudesta, joista se saa voimansa lepoon ja liikkeeseen. Se on ruumiiton, ja voi olla olemassa ruumiista riippumatta. J\xc3\xa4rjet\xc3\xb6n sielu, samoin kuin j\xc3\xa4rjellinen sielu, on kuolematon. Maailmankaikkeus, taivaankappaleet, ihmiset, el\xc3\xa4imet ja luultavasti my\xc3\xb6s kasvit pit\xc3\xa4v\xc3\xa4t kaikki sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4\xc3\xa4n sielun, joka on joko enemm\xc3\xa4n tai v\xc3\xa4hemm\xc3\xa4n t\xc3\xa4ydellinen riippuen siit\xc3\xa4, miss\xc3\xa4 vaiheessa luomisesta alkunsa saanutta laskevan t\xc3\xa4ydellisyyden ketjua ne ovat. N\xc3\xa4in Ksenokrates yhdisti filosofiaansa aikansa teologian, identifioimalla maailmankaikkeuden ja taivaankappaleet ylempiin jumaliin, ja varaamalla niiden ja kuolevaisten v\xc3\xa4liin tilan pienemmille jumaluuksille._NEWLINE_Plutarkhoksen mukaan Ksenokrates yritti laskea kaikki mahdolliset tavut, jotka pystyt\xc3\xa4\xc3\xa4n muodostamaan aakkosten kirjaimista. Ksenokrateen lopputulos oli Plutarkhoksen mukaan 1\xc2\xa0002\xc2\xa0000\xc2\xa0000\xc2\xa0000 kappaletta. Jos t\xc3\xa4m\xc3\xa4 pit\xc3\xa4\xc3\xa4 paikkansa, on se ensimm\xc3\xa4inen yritys ratkaista kombinatorinen ongelma huomioiden permutaatiot.'