b'\n_START_ARTICLE_\nNytkymenj\xc3\xa4rvi\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven pinta-ala on 442 hehtaaria eli 4,4 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4, se on 5,1 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 3,1 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Sen keskialue on laajaa j\xc3\xa4rvenselk\xc3\xa4\xc3\xa4, joka pirstoutuu pohjoisessa kolmen suuren saaren takia. Etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee laaja saaristoinen lahti ja it\xc3\xa4puolelta ty\xc3\xb6ntyy koilliseen ja lopuksi luoteeseen 3,5 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 lahti. Lahden pohjukka laajenee Uitinsalmen j\xc3\xa4lkeen Lahdenpohjansel\xc3\xa4ksi. J\xc3\xa4rven keskelle j\xc3\xa4\xc3\xa4 Sudenpes\xc3\xa4nmaaksi kutsuttu niemimaa, joka on 1,7 kilometri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 1,9 kilometri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. Lahdenpohjansel\xc3\xa4lt\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ntyy kapean salmen kautta pohjoiseen 550 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja kapea lahti Lammi. J\xc3\xa4rven etel\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 sijaitsee Ahosaaren suojassa 600 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja kapea Sivinlahti, jonka lahdensuuta kutsutaan Sivinrasiksi._NEWLINE_J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on 45 saarta, joiden pinta-ala on 41,9 hehtaaria eli noin noin 8,6 prosenttia j\xc3\xa4rven kokonaispinta-alasta. Saarista seitsem\xc3\xa4n, eli pohjoiset Riukusaari, Vasikkasaari ja Pirttisaari, etel\xc3\xa4iset Kortesaari, Ahosaari ja Ryn\xc3\xb6saari, sek\xc3\xa4 viel\xc3\xa4 Lankasaari, on yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 25 on yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Muita nimettyj\xc3\xa4 saaria ovat Jussinsaari, Kelkkasaari, Siank\xc3\xa4rs\xc3\xa4nsaari, suurempi Jussinsaari, H\xc3\xa4mesaari, Karhunpes\xc3\xa4nsaari ja viel\xc3\xa4 Lahdenpohjansel\xc3\xa4ll\xc3\xa4 sijaitseva Pikkusaari._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi on luodattu ja siit\xc3\xa4 on julkaistu syvyyskartat. J\xc3\xa4rven tilavuus on 40,05 miljoonaa kuutiometri\xc3\xa4 eli 0,04005 kuutiokilometri\xc3\xa4. Sen keskisyvyys on 9,1 metri\xc3\xa4 ja suurin syvyys on 30,1 metri\xc3\xa4. Syvin kohta sijaitsee Talvinen\xc3\xa4n edustalla . Valtaosa j\xc3\xa4rvensel\xc3\xa4st\xc3\xa4 on yli 20 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4\xc3\xa4 ja syv\xc3\xa4nteess\xc3\xa4 on l\xc3\xa4nsirannan tuntumassa laaja yli 25 metri\xc3\xa4 syv\xc3\xa4nne ja Talvinen\xc3\xa4n edustalla toinen samanlainen. Muilla j\xc3\xa4rvenalueilla ylittyy monin paikoin 10 metrin syv\xc3\xa4ys._NEWLINE_J\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 41,8 kilometri\xc3\xa4, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 11,6 kilometri\xc3\xa4. Rannat ovat p\xc3\xa4\xc3\xa4osin mets\xc3\xa4maata, mutta nelj\xc3\xa4ss\xc3\xa4 kohdassa rantaan tulee peltomaata. J\xc3\xa4rven haja-asutus muodostuu seitsem\xc3\xa4st\xc3\xa4 kiinte\xc3\xa4st\xc3\xa4 asutuksesta ja yli 50 vapaa-ajan asunnosta. Niille tulee tiet yhdystielt\xc3\xa4 6031, 16547 ja 16554 haaratuvilta mets\xc3\xa4autoteilt\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLuontoarvoja\n_START_PARAGRAPH_\nNytkymenj\xc3\xa4rvi on liitetty mukaan Natura 2000-ohjelmaan (FI0900052, 483 ha) ja rantojensuojeluohjelmaan (RSO090078), johon kuuluu useita yksityisten maalla olevia luonnonsuojelualueita. Rannat ovat er\xc3\xa4maata, joka muodostuu kuivista kallioisista ja tuoreista kangasmetsist\xc3\xa4. Kallioper\xc3\xa4 on fylliitti\xc3\xa4 ja em\xc3\xa4ksisi\xc3\xa4 syv\xc3\xa4kive\xc3\xa4 ja maakerroksen moreeni on ohutta. J\xc3\xa4rvell\xc3\xa4 on paljon kivikko- ja louhikkorantoja, mutta suorantoja taas verraten v\xc3\xa4h\xc3\xa4n. J\xc3\xa4rven vesi vaihtuu hitaasti ja sen humuspitoisuus on noin 35\xe2\x80\x9340 mg Pt litrassa vett\xc3\xa4. J\xc3\xa4rve\xc3\xa4 ei s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6stell\xc3\xa4 ja se on kasvillisuudeltaan kortej\xc3\xa4rvityyppi\xc3\xa4, vaikka niukkakasviset rannat ovat paljolti my\xc3\xb6s pohjaversoisvaltaisia. Pohjakasvien valtalaji on nuottaruoho.\n_START_SECTION_\nVesist\xc3\xb6suhteet\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi sijaitsee Kymijoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 (vesist\xc3\xb6aluetunnus 14) Suur-P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen alueen (14.2) P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteen alueella (14.22), jonka Kurujoen\xe2\x80\x93Nytkymenjoen valuma-alueeseen (14.226) j\xc3\xa4rvi kuuluu. J\xc3\xa4rven vedenpinnan korkeus on 144,9 metri\xc3\xa4 mpy._NEWLINE_J\xc3\xa4rvi sijaitsee valuma-alueensa latvaosissa ja siihen laskee vain yksi suurempi oja Myllyoja Moisionj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4, mutta ojan valuma-alueella on muitakin pieni\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvi\xc3\xa4. Myllyojan suualueen viereen laskee Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvenoja, joka on Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven laskuoja. Se on samalla ojitettujen soiden johto-oja. Nytkymenj\xc3\xa4rven l\xc3\xa4hialueelta laskee siihen etel\xc3\xa4st\xc3\xa4 p\xc3\xa4in esimerkiksi Nimet\xc3\xb6n, Keilasj\xc3\xa4rvi ja Kallioj\xc3\xa4rvi. It\xc3\xa4rantaan tulee Valkeaj\xc3\xa4rven lyhyt oja ja t\xc3\xa4m\xc3\xa4n kohdan vastarannalle laskee Vihij\xc3\xa4rvenoja. Pohjoisrantaan Lammin lahteen laskee Rumppusuon johto-oja. Laajan ja paikoin tihe\xc3\xa4sti ojitetun Nytkymensuon kuivatusvedet on ohjattu Nytkymenjokeen, joka on j\xc3\xa4rven laskujoki. Joki laskee P\xc3\xa4ij\xc3\xa4nteeseen J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n etel\xc3\xa4puolella Olkkolanlahteen. Joen alaosan nimi on Kurujoki. Nytkymenjoelle tulee pudotusta 67 metri\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1963 peruskartassa kulki Kuoreveden ja J\xc3\xa4ms\xc3\xa4n v\xc3\xa4linen kuntaraja j\xc3\xa4rven l\xc3\xa4nsiosan yli. Kuntaraja h\xc3\xa4visi sen j\xc3\xa4lkeen, kun Kuorevesi liittyi vuonna 2001 J\xc3\xa4ms\xc3\xa4\xc3\xa4n. J\xc3\xa4rven karttanimi oli silloin Nytkyn ja sen rinnalla k\xc3\xa4ytettiin seuraavassa vuoden 1980 kartassa Nytkymenj\xc3\xa4rven nime\xc3\xa4. Se n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4isi olevan nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n ensisijainen nimitys j\xc3\xa4rvelle. J\xc3\xa4rven yleisilme on ollut mets\xc3\xa4j\xc3\xa4rvi, mutta joissakin kohdissa peltomaat ulottuivat sen rantaan asti. N\xc3\xa4in oli j\xc3\xa4rven pohjoispuolella, jossa sijaitsi useita maatiloja. Niit\xc3\xa4 oli esimerkiksi Lahdenpohjansel\xc3\xa4n pohjoisrannoilla ja Hakaniemess\xc3\xa4, Niitoksensalmella ja Riukusaaren suojassa Myllyojan l\xc3\xa4hell\xc3\xa4. Nykyisen yhdystien 6031 linjaus on varhainen, mutta siit\xc3\xa4 etel\xc3\xa4\xc3\xa4n haarautuva tie Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rvelle on tehty vasta 1963 peruskartan j\xc3\xa4lkeen.'