b'\n_START_ARTICLE_\nPorrasj\xc3\xa4rvi (Nokia)\n_START_SECTION_\nMaantietoa\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvi on it\xc3\xa4-l\xc3\xa4nsi-suunnassa 550 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja 150 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4. J\xc3\xa4rven it\xc3\xa4p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 on pohjoiseen ty\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4 300 metri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 lahti, jonka keskikohdassa sijaitsee 10 metri\xc3\xa4 leve\xc3\xa4 salmi. J\xc3\xa4rven pinta-ala on 9,0 hehtaaria. Siihen laskee nelj\xc3\xa4 lyhytt\xc3\xa4 suo-ojaa ja pohjoiseen ty\xc3\xb6ntyv\xc3\xa4n lahden p\xc3\xa4\xc3\xa4ss\xc3\xa4 siihen on yhteydess\xc3\xa4 Pieni Porrasj\xc3\xa4rvi 10 metri\xc3\xa4 kapeaa salmea my\xc3\xb6ten. Vaikka j\xc3\xa4rvet ovat samalla tasolla, pidet\xc3\xa4\xc3\xa4n niit\xc3\xa4 erillisin\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvin\xc3\xa4. My\xc3\xb6s pitk\xc3\xa4n lahden keskivaiheilla on salmi, johon on rakennettu k\xc3\xa4velysilta. J\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on kaksi pient\xc3\xa4 luotoa ja l\xc3\xa4nsirannan tuntumassa sijaitsee pieni lampi. Heinij\xc3\xa4rven oma laskuoja kulkee 650 metri\xc3\xa4 suon l\xc3\xa4pi ja laskee it\xc3\xa4iseen Heinij\xc3\xa4rveen. Veden laskennallinen viipym\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvess\xc3\xa4 on 117 vuorokautta ja j\xc3\xa4rven rantaviivan pituus on 2,3 kilometri\xc3\xa4. Pohjoisranta on kallioista m\xc3\xa4ke\xc3\xa4, mutta muualla ranta on matalaa. Rantaviivaan asti ulottuu paikoin soistunutta mets\xc3\xa4\xc3\xa4. J\xc3\xa4rvi on autio, mutta sen etel\xc3\xa4rantaa seuraa luonnonsuojelualueella risteilevi\xc3\xa4 polkuja.\n_START_SECTION_\nVedenlaatu\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1978, 1982, 1990\xe2\x80\x931996, 1999\xe2\x80\x932015. Porrasj\xc3\xa4rvi kuuluu Alisenj\xc3\xa4rven reittiin, joka valittiin vuonna 1991 p\xc3\xa4\xc3\xa4kohteeksi valtion happamoituneiden vesist\xc3\xb6jen tutkimusprojektiin. Vuonna 1978 oli Porrasj\xc3\xa4rven vedenv\xc3\xa4ri tumma, se oli v\xc3\xa4h\xc3\xa4ravinteinen j\xc3\xa4rvi ja sen happamuustaso eritt\xc3\xa4in hapan, jonka puskurikyky happamoitumista vastaan oli heikko. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen sek\xc3\xa4 Kallioj\xc3\xa4rve\xc3\xa4 kalkittiin vuosina 1998 ja 2003 ett\xc3\xa4 Ruokej\xc3\xa4rve\xc3\xa4 vuosina 2001, 2007 ja 2014. Kalkituksen seurauksena Porrasj\xc3\xa4rven happamuustaso kohosi l\xc3\xa4hemm\xc3\xa4ksi normaalia, mutta se j\xc3\xa4i edelleen viel\xc3\xa4 hieman happamaksi. My\xc3\xb6s veden puskurikyky happamoitumista vastaan koheni alkuksi tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi, mutta on palautunut sen j\xc3\xa4lkeen taas heikoksi tai v\xc3\xa4ltt\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi. Veden ravinnepitoisuudet olivat ennen kalkitusta karujen j\xc3\xa4rvien tasoa, mutta kalkituksen aikana ne ovat ajoittain kohonneet liev\xc3\xa4sti rehevien j\xc3\xa4rvien tasolle. Pitoisuuksien kohoamista ovat edelt\xc3\xa4nyt joko pitk\xc3\xa4kestoiset sateet tai j\xc3\xa4rveen on joutuneet lumien sulamisvedet, jolloin vesin\xc3\xa4ytteiden arvot ovat kohonneet. J\xc3\xa4rven happitalous on valuma-alueen yl\xc3\xa4puolisten j\xc3\xa4rvien tavoin ollut tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4. J\xc3\xa4rveen muodostuu l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tilakerrostumisesta johtuen alus- ja p\xc3\xa4\xc3\xa4llysvesikerrokset. Alusvesi muuttuu etenkin talvijaksolla v\xc3\xa4h\xc3\xa4happiseksi ja voi muuttua jopa hapettomaksi. J\xc3\xa4rven tilanne on kokonaisuutena tyydytt\xc3\xa4v\xc3\xa4, koska kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 on tilanne valoisampi.\n_START_SECTION_\nNatura 2000\n_START_PARAGRAPH_\nYlinenj\xc3\xa4rvi kuuluu Natura 2000 -verkostossa Nokian Kaakkurij\xc3\xa4rviin ja muodostavat siell\xc3\xa4 yhdess\xc3\xa4 it\xc3\xa4isen Hein\xc3\xa4j\xc3\xa4rven (osa), Porrasj\xc3\xa4rven, Pienen Porrasj\xc3\xa4rven, Juottoj\xc3\xa4rven ja Kallioj\xc3\xa4rven kanssa yhteisen enklaavin. Siihen kuuluvat my\xc3\xb6s osa Pitk\xc3\xa4j\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6st\xc3\xa4 ja kaikki Ruokej\xc3\xa4rven ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6t.\n_START_SECTION_\nHistoriaa\n_START_PARAGRAPH_\nKalmbergin kartastossa vuodelta 1855\xe2\x80\x931856 j\xc3\xa4rven rantaviiva seuraa nykyist\xc3\xa4 rajaa muuten hyvin, mutta j\xc3\xa4rven pohjoisosaan sis\xc3\xa4ltyy my\xc3\xb6s Juottoj\xc3\xa4rven muotoinen lahti. Jos kyseess\xc3\xa4 ei ole ollut kartoittajan virhe, saattoi se olla mahdollista nykyisten j\xc3\xa4rvien 40 senttimetrin korkeuseron vuoksi. Kartan tekemisen j\xc3\xa4lkeen j\xc3\xa4rven vedenpintaa olisi vain laskettu sen verran, jotta rannoille olisi muodostunut hein\xc3\xa4niittyj\xc3\xa4. T\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mieless\xc3\xa4 Ylinenj\xc3\xa4rven j\xc3\xa4rvenlasku oli paljon tuottoisampi. Kartoittaja on toisaalta kirjoittanut j\xc3\xa4rven kohdalle toisenkin nimen \xe2\x80\x9dJuotto-j\xc3\xa4rvi\xe2\x80\x9d, joten p\xc3\xa4invastainen tulkinta on perusteltavissa._NEWLINE_Vuoden 1964 peruskartassa Porrasj\xc3\xa4rveksi on merkitty nykyiset Porrasj\xc3\xa4rvi ja Pieni Porrasj\xc3\xa4rvi. Vuoden 1975 kartassa ne olivat jo eri nimiset.'