b'\n_START_ARTICLE_\nIsokultasiipi\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nIsokultasiiven koiraan siipien yl\xc3\xa4puolen yleisv\xc3\xa4ritys on hohtavan oranssi, naaraalla himme\xc3\xa4mm\xc3\xa4n kuparinpunainen. Molemmilla sukupuolilla on siiviss\xc3\xa4 my\xc3\xb6s melko leve\xc3\xa4t, mustanruskeat reunukset, jotka ovat naaraalla leve\xc3\xa4mm\xc3\xa4t. Koiraalla on kussakin siivess\xc3\xa4 selke\xc3\xa4, musta keskit\xc3\xa4pl\xc3\xa4. Naaraan etusiiviss\xc3\xa4 on rinnakkain kaksi mustaa laikkua ja ulkoreunan tuntumassa mustien laikkujen rivi. Takasiiven yl\xc3\xa4puolen p\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4ri on tummanruskea ja niiden ulkoreunassa on leve\xc3\xa4 oranssi juova. Molempien sukupuolien etusiipien alapinnat ovat oranssit ja mustat\xc3\xa4pl\xc3\xa4iset, ulkoreunasta harmaat. Takasiipien alapuolen p\xc3\xa4\xc3\xa4v\xc3\xa4ri on siniharmaa, niiss\xc3\xa4 on mustia, valkoreunaisia t\xc3\xa4pli\xc3\xa4 ja ulkoreunassa oranssi vy\xc3\xb6. Siipien k\xc3\xa4rkiv\xc3\xa4li on yleens\xc3\xa4 33\xe2\x80\x9340 millimetri\xc3\xa4. Naaras on kookkaampi kuin koiras._NEWLINE_Isokultasiiven kanssa samann\xc3\xa4k\xc3\xb6inen laji on hyvin yleinen loistokultasiipi (Lycaena virgaureae), joka on kuitenkin huomattavasti isokultasiipe\xc3\xa4 pienempi ja etenkin siipien alapinnoilta selv\xc3\xa4sti erilainen.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja lentoaika\n_START_PARAGRAPH_\nIsokultasiipe\xc3\xa4 esiintyy hajanaisesti L\xc3\xa4nsi-Euroopasta Aasian lauhkean vy\xc3\xb6hykkeen kautta Amurin seudulle saakka. Euroopassa laji on taantunut voimakkaasti sopivien elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6jen h\xc3\xa4vi\xc3\xa4misen vuoksi. Esimerkiksi Britanniassa esiintynyt nimialalaji Lycaena dispar dispar kuoli sukupuuttoon vuonna 1848 ja l\xc3\xa4nsieurooppalaisella alalajilla L. d. batavus on en\xc3\xa4\xc3\xa4 kaksi esiintym\xc3\xa4\xc3\xa4 Alankomaiden alueella. Pohjoismaista isokultasiipe\xc3\xa4 tavataan nykyisin vain Suomessa, miss\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 on tavattu vuodesta 1972 alkaen hajanaisesti maan kaakkoisimmassa osassa, mutta 1990-luvun aikana my\xc3\xb6s laajemmin etenkin etel\xc3\xa4rannikolla. Suomessa esiintyy it\xc3\xa4eurooppalainen alalaji L. d. rutila. Tanskassa perhonen esiintyi Falsterin saarella 1930-luvulta 1950-luvulle, mutta on nykyisin h\xc3\xa4vinnyt._NEWLINE_Lentoaika on yhten\xc3\xa4 sukupolvena kes\xc3\xa4kuun lopulta hein\xc3\xa4kuun lopulle.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 ja elintavat\n_START_PARAGRAPH_\nIsokultasiiven elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat kosteat tulva- ja rantaniityt, joilla kasvaa toukan ravintokasveja, hierakoita, joista sille maistuvat etenkin isohierakka, vesihierakka ja poimuhierakka. Ajoittain sit\xc3\xa4 tavataan my\xc3\xb6s kuivemmista ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ist\xc3\xa4 kuten joutomailta. Laji on hyvin paikkauskollinen ja joskus yksil\xc3\xb6m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4t ovat niin pieni\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 lajin esiintyminen k\xc3\xa4y parhaiten esiin etsim\xc3\xa4ll\xc3\xa4 munia. Perhoset oleskelevat pitki\xc3\xa4 aikoja paikoillaan._NEWLINE_Munat munitaan parin kolmen munan ryhmin\xc3\xa4 ravintokasvin nuorten lehtien alapinnoille. Toukat kuoriutuvat parin viikon kuluttua ja kehittyv\xc3\xa4t varsin hitaasti. Laji talvehtii kolmannessa toukka-asteessa. Jos kultasiivelle kehittyy toinen sukupolvi, kes\xc3\xa4toukat ovat t\xc3\xa4ysikasvuisia jo 3\xe2\x80\x935 viikon kuluttua. Phryxa vulgaris -loisk\xc3\xa4rp\xc3\xa4nen on toukille merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 parasitoidi_NEWLINE_Vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa isokultasiipi on luokiteltu siml\xc3\xa4ll\xc3\xa4pidett\xc3\xa4v\xc3\xa4ksi (NT), kun vuoden 2000 arvioinnissa se oli viel\xc3\xa4 eritt\xc3\xa4in uhanalainen. Isokultasiipi rauhoitettiin Suomen kansallisessa lains\xc3\xa4\xc3\xa4d\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 yhten\xc3\xa4 ensimm\xc3\xa4isist\xc3\xa4 selk\xc3\xa4rangattomista jo vuonna 1983 ja se on nykyisin rauhoitettu koko Euroopan unionin alueella. Suomessa yksitt\xc3\xa4isen perhosen korvausarvoksi on s\xc3\xa4\xc3\xa4detty 1682 euroa.\n_START_SECTION_\nRavintokasvi\n_START_PARAGRAPH_\nToukan ravintokasveja ovat hierakat (Rumex), etenkin isohierakka (Rumex hydrolapathum), poimuhierakka (Rumex crispus) ja vesihierakka (Rumex aquaticus).'