b'\n_START_ARTICLE_\nRichard Cobden\n_START_PARAGRAPH_\nRichard Cobden (3. kes\xc3\xa4kuuta 1804 \xe2\x80\x93 2. huhtikuuta 1865) oli englantilainen tehtailija, radikaali ja liberaali poliitikko, joka toimi Anti-Corn Law Leaguen johtajana. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on kutsuttu \xe2\x80\x9dsuurimmaksi kansainv\xc3\xa4listen asioiden klassisen liberaaliksi ajattelijaksi\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nNuoruus\n_START_PARAGRAPH_\nCobdenin is\xc3\xa4 oli k\xc3\xb6yh\xc3\xa4 viljelij\xc3\xa4, jolla oli 11 lasta. 15-vuotiaana Cobden ty\xc3\xb6skenteli set\xc3\xa4ns\xc3\xa4 tukkuliikkeess\xc3\xa4 ja ryhtyi kauppamatkustajaksi. Set\xc3\xa4 huomasi pojan intohimoisen kiinnostuksen opiskelemiseen ja varoitti t\xc3\xa4t\xc3\xa4, ett\xc3\xa4 sellaisesta on haittaa liike-el\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4. Sed\xc3\xa4n liikkeen tehty\xc3\xa4 konkurssin Cobden onnistui lainaamaan rahaa ja perustamaan oman kangasv\xc3\xa4rj\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xb6n. _NEWLINE_V\xc3\xa4rj\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xb6 oli kannattava, mutta Cobden hoiti sit\xc3\xa4 vasemmalla k\xc3\xa4dell\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en aikansa opiskeluun ja tutkimukseen ja kirjoittaen Manchester Times -lehteen nimimerkill\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dLibra\xe2\x80\x9d. Vuonna 1835 h\xc3\xa4n julkaisi ensimm\xc3\xa4isen pamflettinsa, jossa puolusti rauhaa, puuttumattomutta ja vapaakauppaa kuten koko lopun el\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4. Pian h\xc3\xa4n my\xc3\xb6s ryhtyi Manchesterin politiikkaan. H\xc3\xa4nest\xc3\xa4 tuli yksi Manchesterin koulukunnan perustajista.\n_START_SECTION_\nViljalait\n_START_PARAGRAPH_\nMaailmankuuluksi Cobden tuli viljalakien (\xe2\x80\x9dCorn laws\xe2\x80\x9d) vastaisen taistelun johtajana. Viljatullit nostivat viljan hintaa ja siten p\xc3\xb6nkittiv\xc3\xa4t parlamentissa valtaa pit\xc3\xa4v\xc3\xa4n aatelisen maanomistajaluokan asemaa muiden kustannuksella. Cobdenin mukaan lait pitiv\xc3\xa4t k\xc3\xb6yhien leiv\xc3\xa4n kalliina._NEWLINE_Vuoden 1841 vaaleissa h\xc3\xa4net valittiin parlamenttiin sitoutumattomana liberaalina, maan johtavana vapaakaupan puolestapuhujana ja Anti-Corn Law Leaguen johtajana.\n_START_SECTION_\nIrlannin n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4 ja hallituksen hajoaminen\n_START_PARAGRAPH_\nVuonna 1845 tuli huono sato ja Irlannin n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4. Konservatiivip\xc3\xa4\xc3\xa4ministeri Peel vaati puolueensa linjan vastaisesti hallituksessaan tullien hyllytt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 kunnes parlamentti kumoaisi viljalait, mutta ministerit vastustivat. Whig-puolueen johtaja John Russell tuki Peeli\xc3\xa4. 4. joulukuuta 1845 The Times -lehden uutinen kertoi hallituksen kutsuvan parlamentin tammikuuksi koolle kumoamaan viljalain. Lordi Stanley erosi hallituksesta protestiksi._NEWLINE_Seuraavana p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n\xc3\xa4 Robert Peel erosi, koska ei uskonut voivansa saada lakiaan l\xc3\xa4pi, joten kuningatar Victoria nimitti Russellin muodostamaan hallituksen. Cobden kielt\xc3\xa4ytyi Russellin tarjoamasta kauppa-asiain varapuheenjohtajuudesta toimiakseen riippumattomana vapaakaupan puolestapuhujana. 20. joulukuuta 1945 Russell oli ep\xc3\xa4onnistunut muodostamaan hallituksen ja Peel pysyi p\xc3\xa4\xc3\xa4ministerin\xc3\xa4._NEWLINE_Toukokuussa lopulta alahuone hyv\xc3\xa4ksyi viljalakien kumoamisen ja kes\xc3\xa4kuussa yl\xc3\xa4huone vahvisti sen.\n_START_SECTION_\nCobdenin perint\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nKonservatiivipuolueessa Peeli\xc3\xa4 pidettiin petturina, ja kuukautta my\xc3\xb6hemmin h\xc3\xa4nen hallituksensa kaatui. Eropuheessaan Peel sanoi viljalain kumoamisen Richard Cobdenin ansioksi:_NEWLINE_...mies, joka, niin uskon, toimien puhtaista ja omaa etua tavoittemattomista motiiveista, on puolustanut asiaansa v\xc3\xa4sym\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 energialla ja vetoamalla j\xc3\xa4rkeen kaunopuheisesti esiintyen sit\xc3\xa4kin ihailtavammin..._NEWLINE_Ranskalainen taloustieteilij\xc3\xa4, journalisti, poliitikko ja kuuluisa taloustieteen popularisoija Fr\xc3\xa9d\xc3\xa9ric Bastiat oli aikanaan kuullut Cobdenin silloisesta kampanjasta viljalakia vastaan ja vannonut ryhtyv\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Ranskan Cobdeniksi. Vuonna 1846 h\xc3\xa4n perusti Pariisiin vapaakauppayhdistyksen ja oman lehden._NEWLINE_Toukokuussa 1846 The Economist -lehti ylisti p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6st\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dpeloton luottamus suuren periaatteen totuudellisuuteen ja oikeudenmukaisuuteen\xe2\x80\x9d ja Anti-Corn Law League \xe2\x80\x93yhdistyst\xc3\xa4: \xe2\x80\x9dmahtavin ja menestyksekk\xc3\xa4in j\xc3\xa4rjest\xc3\xb6, joka t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 maassa on ikin\xc3\xa4 ollut mill\xc3\xa4\xc3\xa4n asialla, on ollut v\xc3\xa4sym\xc3\xa4t\xc3\xb6n ponnistuksissaan, piittaamaton henkil\xc3\xb6kohtaisista uhrauksistaan ja on osoittanut sellaista omistautumista asialle, ett\xc3\xa4 maan historiasta ei l\xc3\xb6ydy vertaista". Samalla lehti pelk\xc3\xa4si yl\xc3\xa4huoneen vetoa. _NEWLINE_Voittonsa j\xc3\xa4lkeen Anti-Corn Law League jatkoi taisteluaan muuta protektionismia vastaan._NEWLINE_Encyclopaedia Britannican mukaan Cobden onnistui vaikuttamaan Peeliin ja viljalain kasvava ep\xc3\xa4suosio ja Irlannin n\xc3\xa4l\xc3\xa4nh\xc3\xa4t\xc3\xa4 olivat my\xc3\xb6s ratkaisevia tekij\xc3\xb6it\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPalkinto ja matka\n_START_PARAGRAPH_\nCobden oli uhrannut liiketoimensa, hyvinvointinsa ja terveytens\xc3\xa4 viljalakien vastaiselle kampanjalle. Siksi h\xc3\xa4nen yst\xc3\xa4v\xc3\xa4ns\xc3\xa4 katsoivat kansakunnan olevan h\xc3\xa4nelle velkaa kiitollisuuden ja ihailun osoituksen. Kansalaisker\xc3\xa4ys kokosi 80 000 puntaa Cobdenille._NEWLINE_Cobden kielt\xc3\xa4ytyi j\xc3\xa4lleen Russellin tarjoamasta ministeripaikasta. H\xc3\xa4n halusi vet\xc3\xa4yty\xc3\xa4 rauhaan mutta h\xc3\xa4nen maineensa oli kiirinyt ymp\xc3\xa4ri Euroopan ja h\xc3\xa4n p\xc3\xa4\xc3\xa4tyi taas mukaan radikaaliliikkeeseen. H\xc3\xa4n matkusti ymp\xc3\xa4ri Eurooppaa, keskusteli valtiomiesten kanssa ja puhui kansanjoukoille.\n_START_SECTION_\nRauhanty\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nCobden uskoi vapaakaupan tuovan rauhaa. H\xc3\xa4n esitti aseriisuntaa ja kansainv\xc3\xa4list\xc3\xa4 rauhanv\xc3\xa4litt\xc3\xa4mist\xc3\xa4._NEWLINE_Yhdysvaltain sis\xc3\xa4llissodassa h\xc3\xa4n tuki pohjoista, koska se vastusti orjuutta.'