b'\n_START_ARTICLE_\nR\xc3\xa9union\n_START_SECTION_\nMaantiede\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa9unionin pinta-ala on 2\xc2\xa0517 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4, josta vain 10 neli\xc3\xb6kilometri\xc3\xa4 on sis\xc3\xa4vesi\xc3\xa4 lopun ollessa maata. Rantaviivaa on 207 kilometrin verran. Saari kuuluu Mascarenen tuliper\xc3\xa4iseen alueeseen ja sill\xc3\xa4 sijaitsee aktiivinen tulivuori Piton de la Fournaise, joka on 2\xc2\xa0631 metrin korkeudella merenpinnasta. Se purkautui viimeksi vuonna 2018. Saarella on kaksi vuoristoaluetta, joista vanhempi kattaa saaren l\xc3\xa4nsiosan. Korkein vuorenhuippu on Piton des Neiges, joka on 3\xc2\xa0069 metrin korkeudella merenpinnasta. Toinen vuorijono sijaitsee saaren kaakkoisosassa ja k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4\xc3\xa4 useita sammuneita tulivuoria sek\xc3\xa4 aktiivisen Piton de la Fournaisen. Kaakkoinen vuorijono on it\xc3\xa4ist\xc3\xa4 pienempi. Vuorijonojen v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 on yl\xc3\xa4tasankoa ja useita vuorilta laskevia jokia. Huhtikuusta lokakuuhun R\xc3\xa9unionin ilmastoon vaikuttavat kaakosta puhaltavat, kosteutta tuovat pasaatituulet. Ne tuovat 4\xc2\xa0000\xe2\x80\x938\xc2\xa0000 millimetri\xc3\xa4 sadetta saaren etel\xc3\xa4- ja it\xc3\xa4osiin, mutta saaren l\xc3\xa4nsi- ja pohjoisosiin sadetta tulee vuosittain vain noin 635 millimetri\xc3\xa4. Muuhun tropiikkiin verrattuna R\xc3\xa9unionin keskim\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4inen l\xc3\xa4mp\xc3\xb6tila on suhteellisen viile\xc3\xa4, etenkin korkeilla paikoilla. Kes\xc3\xa4isin alamailla saattaa kuitenkin olla paikoitellen hyvinkin kuuma. Trooppiset syklonit ovat melko tavallisia.\n_START_SECTION_\nLuonto\n_START_PARAGRAPH_\nKoska R\xc3\xa9union ei ole koskaan ollut maayhteydess\xc3\xa4 mantereeseen, siell\xc3\xa4 on verrattain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n eri el\xc3\xa4inlajeja. Saaren ainoat endeemiset nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4t ovat kaksi lepakkolajia. Paljon yleisempi\xc3\xa4 ovat saarelle tuodut nis\xc3\xa4kk\xc3\xa4\xc3\xa4t, kuten kanit, peurat ja rotat. Saarella el\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s Madagaskarilta tuotu h\xc3\xa4nn\xc3\xa4t\xc3\xb6ntanrekki. Saaren alkuper\xc3\xa4isist\xc3\xa4 30 endeemisest\xc3\xa4 lintulajista on s\xc3\xa4ilynyt vain yhdeks\xc3\xa4n. Saarella on lis\xc3\xa4ksi 700 endeemist\xc3\xa4 kasvilajia, joista 150 on puita. Noin 30\xc2\xa0prosenttia sis\xc3\xa4maasta on metsien peitossa. Saaren sis\xc3\xa4maan suojelemiseksi perustettiin vuonna 2007 Parc National des Hauts de la R\xc3\xa9union -kansallispuisto. Kansallispuiston perustamisesta huolimatta saaren luontoa uhkaavat etenkin suuret rakennushankkeet.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nEnsimm\xc3\xa4iset R\xc3\xa9unionilla k\xc3\xa4yneet olivat todenn\xc3\xa4k\xc3\xb6isesti malaijilaisia, arabialaisia ja eurooppalaisia merenk\xc3\xa4vij\xc3\xb6it\xc3\xa4, jotka vierailivat saarella satunnaisesti mutta eiv\xc3\xa4t asettuneet sinne pysyv\xc3\xa4sti. Vasta vuonna 1642 Ranskassa tehtiin p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xb6s saaren asuttamisesta. Viel\xc3\xa4 tuolloin saari tunnettiin nimell\xc3\xa4 Mascarin. Ensimm\xc3\xa4iset asukkaat saapuivat nelj\xc3\xa4 vuotta my\xc3\xb6hemmin. He olivat muutama tusina Madagaskarilla sijainneesta Fort Dauphinilta siirrettyj\xc3\xa4 kapinoitsijoita. Saari sai hyv\xc3\xa4n maineen sinne siirrettyjen kertomusten perusteella, ja vuonna 1649 Ranskan kuningas Ludvig XIV nimesi saaren \xc3\xaele Bourboniksi. Maineestaan huolimatta saarta ei asutettu merkitt\xc3\xa4viss\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin ennen 1700-lukua, jolloin se alistettiin Ranskan It\xc3\xa4-Intian kauppakomppanialle. Saarelle tuotiin kahvi vuonna 1715, ja 1730-luvulle menness\xc3\xa4 se oli saaren t\xc3\xa4rkein rahakasvi. Kun viljelyksille tarvittiin ty\xc3\xb6voimaa, saarelle alettiin tuoda orjia Madagaskarilta ja muualta Afrikasta. Orjien tuonnin my\xc3\xb6t\xc3\xa4 alettiin viljell\xc3\xa4 my\xc3\xb6s puuvillaa ja mausteita. Vuonna 1810 Napoleonin sotien aikaan britit valloittivat saaren ja toivat sinne sokeriruo\xe2\x80\x99on, ja lis\xc3\xa4ksi vuonna 1819 tuotiin vanilja. Britit kuitenkin luopuivat saaresta ja palauttivat sen Ranskalle Pariisin rauhansopimuksella vuonna 1815._NEWLINE_Ranskan toinen tasavalta julistettiin perustetuksi vuonna 1848, ja sen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 lakkautettiin orjuus. Vanha nimi \xc3\xaele Bourbon vaihdettiin muotoon La R\xc3\xa9union. Orjuuden lakkauttamisen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 saarella syntyi ty\xc3\xb6voimapula, jonka helpottamiseksi alettiin tuoda siirtoty\xc3\xb6l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 Intiasta. Hyv\xc3\xa4t kauppayhteydet Eurooppaan, Intiaan ja Kaukoit\xc3\xa4\xc3\xa4n mahdollistivat R\xc3\xa9unionin nousukauden aina 1870-luvulle saakka. Lopulta kilpailu sokerimarkkinoilla Kuuban kanssa ja Suezin kanavan avaaminen aiheuttivat talouden alam\xc3\xa4en. Ensimm\xc3\xa4isess\xc3\xa4 maailmansodassa Ranskan armeijassa palveli 14\xc2\xa0000 r\xc3\xa9unionilaista ja sokeriteollisuus koki lyhyen nousukauden. Se kuitenkin k\xc3\xa4rsi taas toisen maailmansodan sytytty\xc3\xa4._NEWLINE_R\xc3\xa9unionin taistelussa marraskuussa 1942 Vapaan Ranskan joukot valtasivat saaren Vichyn Ranskalta._NEWLINE_Sodan j\xc3\xa4lkeen vuonna 1948 R\xc3\xa9unionista tuli Ranskan merentakaisten alueiden departementti ja se sai edustuksen Ranskan parlamentissa. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen saarella on toiminut itsen\xc3\xa4isyytt\xc3\xa4 ajaneita liikkeit\xc3\xa4, mutta ne eiv\xc3\xa4t ole saaneet laajaa kannatusta. Taloudelliset ja sosiaaliset ongelmat johtivat kuitenkin suuriin hallituksen vastaisiin mellakoihin vuonna 1991. Maaliskuussa 1998 paikallinen Piton de la Fournaise -tulivuori alkoi purkautua, ja purkausta kesti 198 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4n ajan. Kyseess\xc3\xa4 oli 1900-luvun pisin tulivuoren purkautuminen. 2000-luvun alussa Ranskan hallinnon kanssa sovittiin useista taloutta kohentavista toimista, ja valtio alkoi rakentaa saaren infrastruktuuria. T\xc3\xb6ihin lukeutui esimerkiksi Nouvelle Routes des Tamarin ja Route du Littoral -moottoriteiden rakennus. Vuonna 2006 R\xc3\xa9unionilla puhkesi paha moskiittojen levitt\xc3\xa4m\xc3\xa4 chikungunya-virusepidemia. Vuosina 2005\xe2\x80\x932007 arviolta 266\xc2\xa0000 paikallista oli saanut tartunnan.\n_START_SECTION_\nTalous\n_START_PARAGRAPH_\nYleinen elintaso on suhteellisen korkea, mutta alue saa paljon taloudellista tukea muualta Ranskasta. Kuitenkin esimerkiksi ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 on 30\xc2\xa0prosenttia ty\xc3\xb6kelvollisista. Ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6myys on kuitenkin laskenut vuoden 1998 huipusta, jolloin ty\xc3\xb6tt\xc3\xb6mi\xc3\xa4 oli 38\xc2\xa0prosenttia. R\xc3\xa9unionin kulutustavaroista noin 60\xc2\xa0prosenttia tulee Ranskan mannermaalta ja vastaavasti vientituotteista 70\xc2\xa0prosenttia menee mantereelle. Suurin vientituote on sokeri, muiden maataloustuotteiden ja merest\xc3\xa4 saatavien tuotteiden vienti muodostaa pienen v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6n viennist\xc3\xa4. Turismi on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 tulonl\xc3\xa4hde alueelle. Vuonna 2005 saarella k\xc3\xa4vi noin 410\xc2\xa0000 turistia, mutta chikungunyaepidemian takia m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 putosi 278\xc2\xa0000:een. Turismi on sittemmin elpynyt. Vuonna 2009 R\xc3\xa9unionin bruttokansantuote oli 14\xc2\xa0416 miljoonaa euroa, joka tekee henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 kohden 17\xc2\xa0520 euroa. M\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 oli laskenut verrattuna vuoteen 2008.\n_START_SECTION_\nHallinto\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa9union on Ranskan departementti ja alueelta valitaan viisi edustajaa Ranskan kansalliskokoukseen. Departementin hallintoa hoitaa teht\xc3\xa4v\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4 nimitetty prefekti ja 45 edustajaa k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 yleisneuvosto. R\xc3\xa9unionia hallinnoidaan samaan aikaan my\xc3\xb6s Ranskan merentakaisena alueena, jota hallinnoi alueneuvosto, joka vastaa esimerkiksi sosiaali- ja talouspolitiikasta. Alueneuvoston presidenttin\xc3\xa4 toimii Didier Robert, joka astui virkaansa vuonna 2010. R\xc3\xa9unionilaiset ovat Ranskan kansalaisia._NEWLINE_R\xc3\xa9union on jaettu nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n arrondissementtiin: Saint-Beno\xc3\xaet, Saint-Denis, Saint-Paul ja Saint-Pierre. Arrondissementit jakautuvat edelleen 24 kuntaan. R\xc3\xa9uniolla on my\xc3\xb6s jako kantoneihin, joita on saarella 25, mutta kantoneilla merkityst\xc3\xa4 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 vaalipiirein\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1999 v\xc3\xa4est\xc3\xb6nlaskennan mukaan R\xc3\xa9unionilla asui 706\xc2\xa0300 henkil\xc3\xb6\xc3\xa4 ja vuoden 2009 arvion mukaan R\xc3\xa9unionilla oli noin 827\xc2\xa0000 asukasta. Miljoonan asukkaan rajan uskotaan rikkoutuvan vuoteen 2030 menness\xc3\xa4. R\xc3\xa9unionin v\xc3\xa4est\xc3\xb6 on sekoitus afrikkalaista, eurooppalaista, intialaista ja kiinalaista alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 olevia ihmisi\xc3\xa4. Afrikkalaista ja eurooppalaista alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 olevat kreolit muodostavat noin 40\xc2\xa0prosenttia v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Intialaista alkuper\xc3\xa4\xc3\xa4 olevat malabarit eli hindulaiset muodostavat 25\xc2\xa0prosenttia, eurooppalaiset eli k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 ranskalaiset kuusi prosenttia, kiinalaiset kolme prosenttia ja muslimitaustaiset intialaiset eli z\xe2\x80\x99arabesit noin kaksi prosenttia v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Suurin osa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 el\xc3\xa4\xc3\xa4 saaren rannikoilla. Malabarit ovat keskittyneet saaren it\xc3\xa4osaan. Saarelle on viime aikoina tullut huomattava m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 siirtolaisia Mayottelta ja Komoreilta. Lis\xc3\xa4ksi monet Ranskan mannermaalta tulleet asuvat alueella v\xc3\xa4liaikaisesti.\n_START_SECTION_\nUskonto\n_START_PARAGRAPH_\nV\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 arviolta 70\xc2\xa0prosenttia on katolilaisia. Katolilaisuuteen liittyen saarella on useita pyhimyksi\xc3\xa4 ja uskontoon liittyvi\xc3\xa4 juhlap\xc3\xa4ivi\xc3\xa4. Uskonnollisilla riiteill\xc3\xa4 kuten esimerkiksi kirkkoh\xc3\xa4ill\xc3\xa4 ja kasteella on t\xc3\xa4rke\xc3\xa4 merkitys suurelle osalle v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4. Noin nelj\xc3\xa4sosa v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 on hinduja, ja saarella harjoitettuihin hindulaisiin riitteihin kuuluvat muun muassa teemedee ja cavadee. Muslimeita on noin kaksi prosenttia, ja uskoltaan he ovat suhteellisen liberaaleja. Kuitenkin esimerkiksi suuri osa naisista k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 huntuja. Uskonnot ovat varsin sekoittuneet ja tavallista onkin, ett\xc3\xa4 eri uskontojen edustajat juhlistavat toistensa juhlap\xc3\xa4ivi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nKirjallisuus\n_START_PARAGRAPH_\nVain harvat r\xc3\xa9unionilaiset kirjailijat ovat tunnettuja saaren ulkopuolella, ja ket\xc3\xa4\xc3\xa4n heist\xc3\xa4 ei ole k\xc3\xa4\xc3\xa4nnetty merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 mittakaavassa englanniksi. Yksi tunnetuimmista on journalisti ja historioitsija Daniel Vaxelaire, joka on kirjoittanut historiallisia romaaneja. Toinen tunnettu kirjailija ja runoilija on Jean-Fran\xc3\xa7ois Sam-Long, joka vaikutti kreolikirjallisuuden syntymiseen. Muita tunnettuja kirjailijoita ovat esimerkiksi Axel Gauvin, Jules B\xc3\xa9nard ja saarella syntynyt Michel Houellebecq.\n_START_SECTION_\nMusiikki\n_START_PARAGRAPH_\nR\xc3\xa9unionilainen musiikki on sekoitus reggaeta, s\xc3\xa9gaa, maloyaa, sek\xc3\xa4 perinteist\xc3\xa4 ranskalaista, brittil\xc3\xa4ist\xc3\xa4 ja amerikkalaista folk-musiikkia. Maloya on s\xc3\xa9gan tapaan orjien musiikkia ja siin\xc3\xa4 on usein poliittiset sanoitukset. S\xc3\xa9gaa ja maloyaa s\xc3\xa4estet\xc3\xa4\xc3\xa4n erilaisilla kotona tehdyill\xc3\xa4 instrumenteilla sek\xc3\xa4 monilla rytmisoittimilla. Paikallisesti tunnettuja muusikkoja ovat muun muassa Daniel Waro, Firmin Viry ja Davy Sicard.'