b'\n_START_ARTICLE_\nFridolf H\xc3\xb6\xc3\xb6k\n_START_PARAGRAPH_\nFridolf Fabian H\xc3\xb6\xc3\xb6k (ven. \xd0\xa4\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xb4\xd0\xbe\xd0\xbb\xd1\x8c\xd1\x84 \xd0\x9a\xd0\xb8\xd1\x80\xd0\xb8\xd0\xbb\xd0\xbb\xd0\xbe\xd0\xb2\xd0\xb8\xd1\x87 \xd0\x93\xd0\xb5\xd0\xba, Fridolf Kirillovit\xc5\xa1 Gek; 30. joulukuuta 1836 Danskog, Tammisaari \xe2\x80\x93 hein\xc3\xa4kuussa 1904 Vladivostok, Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4) oli suomalainen merikapteeni, valaanpyyt\xc3\xa4j\xc3\xa4, tutkimusmatkailija, kansanperinteen ker\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4 ja Amur-joen varteen Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Kaukoit\xc3\xa4\xc3\xa4n vuonna 1868 perustetun suomalaisen siirtokunnan johtaja._NEWLINE_H\xc3\xb6\xc3\xb6kin vanhemmat olivat tullilaitoksen luutnantti Erik H\xc3\xb6\xc3\xb6k (1792\xe2\x80\x931848) ja Ulrika Charlotta Sofia Aminoff (1806\xe2\x80\x931885). H\xc3\xa4nen veljens\xc3\xa4 oli kanavainsin\xc3\xb6\xc3\xb6ri ja tunnettu karhunkaataja Berndt H\xc3\xb6\xc3\xb6k. Fridolf H\xc3\xb6\xc3\xb6k l\xc3\xa4hti merille jo 13-vuotiaana. H\xc3\xa4n suoritti Turun merenkulkukoulussa per\xc3\xa4miestutkinnon 1856 ja merikapteenin tutkinnon 1863. _NEWLINE_Keisari Aleksanteri II antoi 1860-luvulle julistuksen jossa luvattiin Amur-joen varrella sijaitseville alueille muuttaville suomalaisille uudisasukkaille verovapaus ja ilmaista viljelysmaata. H\xc3\xb6\xc3\xb6kin johdolla perustettiin Amurinmaan yhti\xc3\xb6 jonka tarkoituksena oli luoda Amurinmaalle suomalainen kommunistisia periaatteita noudattava utopiasiirtokunta. H\xc3\xb6\xc3\xb6kin johtama 49 siirtolaisen joukko purjehti 1867\xe2\x80\x931868 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Kaukoit\xc3\xa4\xc3\xa4n ja he nousivat maihin Strelokissa joka sijaitsi Nahodkan ja Vladivostokin v\xc3\xa4lisell\xc3\xa4 rannikolla. Siirtokunta hajosi kuitenkin jo muutaman vuoden j\xc3\xa4lkeen 1870-luvun alussa ja useimmat siirtolaiset palasivat Suomeen mutta siirtokunnan johtaja H\xc3\xb6\xc3\xb6k j\xc3\xa4i Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Kaukoit\xc3\xa4\xc3\xa4n. H\xc3\xb6\xc3\xb6k oli sittemmin Turussa toimineen Ven\xc3\xa4l\xc3\xa4is-suomalaisen valaanpyyntiyhti\xc3\xb6n palveluksessa valaanpyyt\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n Tyynenmeren rannikon vesill\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4n kartoitti t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 teht\xc3\xa4v\xc3\xa4ss\xc3\xa4 samalla Kamt\xc5\xa1atkan niemimaan ja T\xc5\xa1ukt\xc5\xa1ien niemimaan rannikkoalueita. H\xc3\xb6\xc3\xb6k toimi my\xc3\xb6s alueen kansanperinteen ker\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4n\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nen ker\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4lleen esineist\xc3\xb6lle perustettiin oma osastonsa Vladivostokissa sijainneen Arsenjev-museon etnografiselle osastolle.  _NEWLINE_H\xc3\xb6\xc3\xb6k ampui itsens\xc3\xa4 laivansa kajuutassa Vladivostokissa kes\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1904. H\xc3\xa4net on haudattu Vladivostokiin ja h\xc3\xa4nen haudalleen pystytettiin vuonna 1990 muistopatsas Arsenjevin museon ja H\xc3\xb6\xc3\xb6kin j\xc3\xa4lkel\xc3\xa4isten toimesta.  H\xc3\xb6\xc3\xb6kin mukaan on nimetty useita lahtia ja niemi\xc3\xa4 Kaukoid\xc3\xa4ss\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen mukaansa on nimetty my\xc3\xb6s useita \xc5\xa0kiper Gek (\xd0\xa8\xd0\xba\xd0\xb8\xd0\xbf\xd0\xb5\xd1\x80 \xd0\x93\xd0\xb5\xd0\xba, \xe2\x80\x9dKippari H\xc3\xb6\xc3\xb6k\xe2\x80\x9d) -nimisi\xc3\xa4 ven\xc3\xa4l\xc3\xa4isi\xc3\xa4 rahtilaivoja.'