b'\n_START_ARTICLE_\nRusakko\n_START_SECTION_\nTuntomerkit\n_START_PARAGRAPH_\nRusakko painaa 2,5\xe2\x80\x937 kilogrammaa. Ruumis on 55\xe2\x80\x9368 senttimetri\xc3\xa4 pitk\xc3\xa4 ja h\xc3\xa4nt\xc3\xa4 8\xe2\x80\x9312,5 senttimetrin pituinen. Rusakon selk\xc3\xa4puoli on kellert\xc3\xa4v\xc3\xa4n harmaanruskea ja pohjavilla valkea. Sivut, etukaula ja raajat ovat ruosteenkeltaiset tai ruosteenpunaiset. Vatsapuoli on valkea. H\xc3\xa4nt\xc3\xa4 on alta valkoinen ja p\xc3\xa4\xc3\xa4lt\xc3\xa4 musta. Korvat ovat mustak\xc3\xa4rkiset ja pitk\xc3\xa4t, ja ulottuvat kuonon eteen vastakkain k\xc3\xa4\xc3\xa4nnettyn\xc3\xa4. Talvipuku vaihtelee melkein kes\xc3\xa4puvun v\xc3\xa4risest\xc3\xa4 hopeanharmaaseen. Mets\xc3\xa4j\xc3\xa4nis vaihtaa koko turkkinsa t\xc3\xa4ysvalkoiseen, mutta rusakon talviturkki on vain v\xc3\xa4h\xc3\xa4n vaaleampi kuin kes\xc3\xa4karva. Kes\xc3\xa4pukuisesta mets\xc3\xa4j\xc3\xa4niksest\xc3\xa4 sen erottaa pitemmist\xc3\xa4 korvista ja kaksiv\xc3\xa4risest\xc3\xa4 h\xc3\xa4nn\xc3\xa4st\xc3\xa4, joka on my\xc3\xb6s pidempi kuin mets\xc3\xa4j\xc3\xa4niksell\xc3\xa4. Rusakko el\xc3\xa4\xc3\xa4 keskim\xc3\xa4\xc3\xa4rin 8\xe2\x80\x9312 vuotta.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nRusakon luontainen levinneisyysalue kattaa l\xc3\xa4hes koko Euroopan, pois lukien muun muassa pohjoisimmat alueet, sek\xc3\xa4 alueita L\xc3\xa4nsi-Aasiasta Kiinaan saakka. Rusakko on alkujaan kotoisin L\xc3\xa4nsi-Aasian aroilta. Euroopan suurista kasvillisuusvy\xc3\xb6hykkeist\xc3\xa4 rusakko on levinnyt eniten lehtimetsiin, sekametsiin ja aroalueille. Suomeen rusakko on levinnyt kaakosta 1800-luvun loppupuolelta l\xc3\xa4htien. Levi\xc3\xa4mist\xc3\xa4 edistiv\xc3\xa4t muutamat Lounais-Suomessa 1900-luvun alussa toteutetut istutukset. Erityisen nopeasti laji runsastui 1910-luvulla, ja 1930-luvulle menness\xc3\xa4 se oli levinnyt miltei koko maahan. Kylmin\xc3\xa4 sotatalvina kanta kuitenkin taantui, ja vasta vuosisadan loppupuolella se alkoi runsastua uudelleen. Nykyisin se on levinnyt Suomeen Oulun korkeudelle saakka. Ruotsin rusakkokanta on kokonaan per\xc3\xa4isin istutuksista, joita tehtiin Ruotsin ja Tanskan v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 salmessa olevalle saarelle. Uusille alueille levitty\xc3\xa4\xc3\xa4n rusakko on yleens\xc3\xa4 syrj\xc3\xa4ytt\xc3\xa4nyt alkuper\xc3\xa4isen j\xc3\xa4nislajin, mets\xc3\xa4j\xc3\xa4niksen._NEWLINE_Rusakko on tulokaslaji my\xc3\xb6s Isossa-Britanniassa. On arveltu, ett\xc3\xa4 jo antiikin roomalaiset istuttivat ne Britteinsaarille. Rusakkoja on istutettu riistael\xc3\xa4imeksi my\xc3\xb6s Euroopan ulkopuolelle: Argentiinaan, Australian Tasmaniaan, Barbadokselle, Brasiliaan, Kanadaan, Chileen, Falklandille, Irlantiin, Uuteen-Seelantiin,  R\xc3\xa9unionille, Uruguayhin ja Yhdysvaltoihin._NEWLINE_Rusakon tyypillist\xc3\xa4 elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\xc3\xa4 ovat peltoaukeat, kun taas mets\xc3\xa4j\xc3\xa4nis viihtyy nimens\xc3\xa4 mukaisesti paremmin metsiss\xc3\xa4. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kaksi lajia saattavat el\xc3\xa4\xc3\xa4 rinta rinnan mets\xc3\xa4nrajalla. Nykyisin rusakoita tavataan yleisesti my\xc3\xb6s asuinalueilla. Rusakko karttaa metsi\xc3\xa4, mutta suosii etenkin pensaikkoisia viljelyalueita ja kohtalaisen lyhytruohoisia laitumia, joilla ei ole liikaa laidunel\xc3\xa4imi\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nRusakkonaaras voi saada samana kes\xc3\xa4n\xc3\xa4 jopa nelj\xc3\xa4 poikuetta. Yleens\xc3\xa4 poikueita on kolme, ja yhdess\xc3\xa4 poikueessa 2\xe2\x80\x934 poikasta._NEWLINE_Kiima-aikana rusakkourokset kilpailevat mahdollisuudesta pariutua naaraan kanssa, joka on vain muutamien tuntien ajan hedelm\xc3\xa4llinen. Naaras on urosta kookkaampi ja se puolustautuu ja saattaa pahoinpidell\xc3\xa4 liian innokasta kosijaa. Naaraan tiineys kest\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 42 vuorokautta. Poikaset n\xc3\xa4kev\xc3\xa4t heti ja ovat karvapeitteisi\xc3\xa4. Kukin niist\xc3\xa4 hakeutuu omaan piiloonsa tihe\xc3\xa4n kasvillisuuden sekaan, jotta petoel\xc3\xa4imet eiv\xc3\xa4t saisi niit\xc3\xa4 kerralla kiinni montaa. Emo k\xc3\xa4y imett\xc3\xa4m\xc3\xa4ss\xc3\xa4 niit\xc3\xa4 vain kerran vuorokaudessa noin kahden viikon ajan. Imetyshetken ajaksi emo kutsuu kaikki poikaset luokseen, mink\xc3\xa4 j\xc3\xa4lkeen ne taas palaavat kukin omaan piilopaikkaansa.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nKehittyneen ruoansulatusj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4ns\xc3\xa4 avulla rusakko pystyy ottamaan talteen suurimman osan ruohon ja vastaavan kasviaineksen sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4mist\xc3\xa4 ravintoaineista. Sille kelpaavat hyvin monet kasvit, joten ravinto ei mainittavammin rajoita rusakon esiintymist\xc3\xa4. Silti rusakko on mets\xc3\xa4j\xc3\xa4nist\xc3\xa4 nirsompi kasvien ravintopitoisuuden suhteen. Rusakko sy\xc3\xb6 l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 erilaisia hein\xc3\xa4m\xc3\xa4isi\xc3\xa4 ja ruohomaisia vihreit\xc3\xa4 kasveja. Etenkin apilat ja hein\xc3\xa4t ovat sille mieluisia. Rusakko sy\xc3\xb6 my\xc3\xb6s muun muassa juurikkaita, vehn\xc3\xa4\xc3\xa4 ja perunoita. Mets\xc3\xa4j\xc3\xa4nisten tavallinen ruoka, puuravinto, muun muassa koivun ja pajun oksat, ovat rusakoille harvinaista, l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 talven h\xc3\xa4t\xc3\xa4ravintoa. Rusakko selviytyy talvesta napostelemalla silmuja ja nuorten puiden kuorta, jotka ovat ravintona tavallisesti huonompaa kuin ruohokasvit. Puista rusakko sy\xc3\xb6 usein jalopuita ja muun muassa omenapuiden kuorta._NEWLINE_Lis\xc3\xa4ksi rusakot vierailevat lintujen ruokintapaikoilla herkuttelemassa kauroilla ja auringonkukansiemenill\xc3\xa4.'