b'\n_START_ARTICLE_\nKirveskanava\n_START_PARAGRAPH_\nKirveskanava on Posiolla sijaitseva puutavaran uittoa helpottamaan vuosina 1895\xe2\x80\x931896 rakennettu v\xc3\xa4yl\xc3\xa4 joka yhdist\xc3\xa4\xc3\xa4 Livoj\xc3\xa4rven Kostonjoen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n kuuluvaan Kaukuanj\xc3\xa4rveen \xc3\x84im\xc3\xa4lammen ja Kirveslammen kautta. Kanavan rakennuttivat oululaiset kauppahuoneet Snellman, Bergbom ja Candelin, jotka olivat perustaneet Iijoelle Kolmiyhti\xc3\xb6n nimell\xc3\xa4 tunnetun yhtym\xc3\xa4n hoitamaan puutavaran uittoa Pohjanlahden rannalla sijaitseville sahoille._NEWLINE_Kirveskanava oli osa uittoreitti\xc3\xa4, jonka avulla vedenjakajan takana olleet Kitkan vesist\xc3\xb6n alueelta hankitut puut saatiin siirretty\xc3\xa4 Iijoen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Tukit nostettiin ensin Kitkaj\xc3\xa4rvest\xc3\xa4 Akanlahden siirtolaitoksen avulla Livoj\xc3\xa4rveen ja sen j\xc3\xa4lkeen ne voitiin uittaa joko Livojokea alas tai sitten Kirveskanavan kautta Kostonjoen vesist\xc3\xb6\xc3\xb6n. Livojoki oli luonnollinen uittov\xc3\xa4yl\xc3\xa4 mutta sen ongelmina olivat veden v\xc3\xa4hyys ja koskisuus. Kostonjoen vesist\xc3\xb6ss\xc3\xa4 oli riitt\xc3\xa4v\xc3\xa4sti vett\xc3\xa4 uittoa varten mutta se oli noin 35 kilometri\xc3\xa4 pitempi ja lis\xc3\xa4ksi j\xc3\xa4rviosuuksilla tukit jouduttiin kuljettamaan lauttoina. Molempia vaihtoehtoja k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4en tukkien uittoon mereen saakka meni kuitenkin aikaa kolme vuotta koska ne jouduttiin j\xc3\xa4tt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n talvehtimaan kahteen otteeseen. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 sitoi p\xc3\xa4\xc3\xa4omia, lis\xc3\xa4si tukkien h\xc3\xa4vikki\xc3\xa4 ja nosti kuljetus- ja varastointikuluja._NEWLINE_Kirveskanavan v\xc3\xa4yl\xc3\xa4n pituus oli 4 870 metri\xc3\xa4, josta varsinaista kanavaosuutta oli kolmessa osassa yhteens\xc3\xa4 1 160 metri\xc3\xa4. Kanavaosuuksien leveys oli Kirveslammelle saakka 16-20 metri\xc3\xa4 ja siit\xc3\xa4 eteenp\xc3\xa4in noin 10 metri\xc3\xa4. Kanavaosuuksille rakennettiin nelj\xc3\xa4 patoa ja lis\xc3\xa4ksi Kirvesojan ja \xc3\x84im\xc3\xa4joen uomia oikaistiin. Kanavan vierell\xc3\xa4 kulki veneiden kuljettamista helpottava vetotie ja kanavan varrella oli my\xc3\xb6s nelj\xc3\xa4 ty\xc3\xb6ntekij\xc3\xb6iden asumuksiksi tarkoitettua saunaa._NEWLINE_Turkulainen puutavarayhti\xc3\xb6 K. E. Blomberg Oy rakensi Akanlahteen 1909\xe2\x80\x931910 uuden tukinsiirtoradan ("Kuusamon rautatie") Kolmiyhti\xc3\xb6n uittokanavan rinnalle mutta yhti\xc3\xb6n toiminta Iijoen alueella p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi konkurssiin kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 1911. Mets\xc3\xa4hallitus osti Akanlahden siirtoradan konkurssipes\xc3\xa4lt\xc3\xa4 toukokuussa 1912 ja kuukautta my\xc3\xb6hemmin mets\xc3\xa4hallitus osti my\xc3\xb6s Kolmiyhti\xc3\xb6n uittokanavan ja Kirveskanavan. Huonoon kuntoon p\xc3\xa4\xc3\xa4ssytt\xc3\xa4 Kirveskanavaa korjattiin oston j\xc3\xa4lkeen. Mets\xc3\xa4hallituksen tarkoituksena oli siirty\xc3\xa4 k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n Livojoen v\xc3\xa4yl\xc3\xa4\xc3\xa4 ja luopua Kirveskanavan k\xc3\xa4yt\xc3\xb6st\xc3\xa4 mutta ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan puhkeaminen esti Livojoen kunnostusty\xc3\xb6t ja Kirveskanavan k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6 jatkui 1920-luvun lopulle saakka. Livojoen v\xc3\xa4yl\xc3\xa4 saatiin kunnostettua 1930-luvulla, jolloin sit\xc3\xa4 alettiin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 uitossa.'