b'\n_START_ARTICLE_\nPikkuj\xc3\xa4rvisimpukka\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nPikkuj\xc3\xa4rvisimpukat kasvavat 7\xe2\x80\x9310 cm pitkiksi, poikkeustapauksissa jopa 14 cm. Niiden kuori on melko ohut ja hauras. V\xc3\xa4ri vaihtelee vaaleankeltaisesta ja ruskeanvihre\xc3\xa4st\xc3\xa4 l\xc3\xa4hes mustanruskeaan. Uloimman v\xc3\xa4rin alta voi pilkottaa hopeahkoa v\xc3\xa4ri\xc3\xa4. Kuorenpuoliskojen liitoskohdassa ei ole lukkohampaita, kuten jokisimpukoilla tai jokihelmisimpukalla.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys\n_START_PARAGRAPH_\nPikkuj\xc3\xa4rvisimpukka on pohjois- ja keskieurooppalainen laji, joka Suomessa esiintyy koko maassa l\xc3\xa4hes pohjoisimpaan Lappiin asti.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvisimpukat el\xc3\xa4v\xc3\xa4t pehme\xc3\xa4pohjaisissa ja runsasravinteisissa vesiss\xc3\xa4, mutta tulevat toimeen jopa kivikkopohjalla. Ne liikkuvat pystyasennossa puoliksi pohjaan kaivautuneena. Pehme\xc3\xa4pohjaisissa vesiss\xc3\xa4 j\xc3\xa4rvisimpukat saattavat kulkea lihaksikkaan jalkansa avulla useita metrej\xc3\xa4 vuorokaudessa.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvisimpukat ovat nuorina kaksineuvoisia, samassa yksil\xc3\xb6ss\xc3\xa4 on sek\xc3\xa4 muna- ett\xc3\xa4 siitti\xc3\xb6rauhaset. Pieniss\xc3\xa4 vesist\xc3\xb6iss\xc3\xa4 yksil\xc3\xb6t pysyv\xc3\xa4tkin kaksineuvoisina, mik\xc3\xa4 turvaa munien hedelm\xc3\xb6itymisen. Suurissa vesist\xc3\xb6iss\xc3\xa4 ne kehittyv\xc3\xa4t joko koiraiksi tai naaraiksi. Munasolut, joita on satojatuhansia, hedelm\xc3\xb6ityv\xc3\xa4t emon ulompien kiduslehtien sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 olevissa onteloissa ja kehittyv\xc3\xa4t glokidiotoukiksi. Toukalla on kaksi kuorenpuoliskoa, joiden ulkoreunassa on hammas; kuorenpuoliskojen v\xc3\xa4list\xc3\xa4 tulee ulos rihmamainen s\xc3\xa4ie._NEWLINE_J\xc3\xa4rvisimpukoiden kutuaika on loppukes\xc3\xa4ll\xc3\xa4. Talvella glokidiot ovat kehittyneet emosimpukan sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4, ja kev\xc3\xa4\xc3\xa4ll\xc3\xa4 se p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4\xc3\xa4 ne veteen kalan uidessa ohi. Toukat tarttuvat v\xc3\xa4k\xc3\xa4sikk\xc3\xa4ill\xc3\xa4 kuorenpuoliskoillaan kalan eviin tai pintaan. Kala eritt\xc3\xa4\xc3\xa4 toukan ymp\xc3\xa4rille rakkulan, jonka sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4 kehitys jatkuu muutaman kuukauden ajan. Loisimisvaiheen aikana simpukka saattaa kulkeutua hyvinkin kauas lis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymispaikastaan. Rakkulan puhjettua simpukka pudottautuu pohjaan ja aloittaa 5\xe2\x80\x9310 vuotta k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4n aikuisvaiheensa. Suurin osa emosimpukan p\xc3\xa4\xc3\xa4st\xc3\xa4mist\xc3\xa4 toukista joutuu pohjaan, miss\xc3\xa4 ne voivat odotella kalan paikalle osumista 2\xe2\x80\x933 viikkoa ennen kuin menehtyv\xc3\xa4t.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nJ\xc3\xa4rvisimpukka myll\xc3\xa4\xc3\xa4 pohjaa jalallaan, ja ottaa pohjasta nousevaa eli\xc3\xb6st\xc3\xb6\xc3\xa4 hengitysveden mukana ravinnokseen.'