b'\n_START_ARTICLE_\nL\xc3\xa4nnenkoukkukakadu\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4nnenkoukkukakadun pituus on 43\xe2\x80\x9348 cm ja paino 700\xe2\x80\x93860 g. Se muistuttaa suuresti id\xc3\xa4nkoukkukakadua, jonka alalajiksi se aikaisemmin luokiteltiin. L\xc3\xa4nnenkoukkukakadu on kuitenkin selv\xc3\xa4sti kookkaampi. Sen h\xc3\xb6yhenpuku on p\xc3\xa4\xc3\xa4osin valkoinen ja oranssinpunaista on vain naamassa ja kurkussa. Silm\xc3\xa4\xc3\xa4 ymp\xc3\xa4r\xc3\xb6iv\xc3\xa4 paljas alue on siniharmaa. Nokka on valkoinen, iiris tummanruskea ja koivet harmaat. Yl\xc3\xa4nokka on pidentynyt ja lienee sopeutuma lajin tapaan etsi\xc3\xa4 ravintoa maanpinnan alta. Nuori lintu on l\xc3\xa4hes aikuisen v\xc3\xa4rinen ja sen yl\xc3\xa4nokka on hieman lyhyempi.\n_START_SECTION_\nEsiintyminen\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4nnenkoukkukakadu el\xc3\xa4\xc3\xa4 Lounais-Australiassa (nimialalaji pastinator) ja L\xc3\xa4nsi-Australian vehn\xc3\xa4nviljelyalueella (alalaji derbyi). 1900-luvun alkupuolella lajia vainottiin ankarasti, sill\xc3\xa4 sit\xc3\xa4 pidettiin pahana viljatuholaisena. Kanta oli vain noin 100 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4 1940-luvulla. Suojelun ansiosta nimialalaji on runsastunut ja sen kanta on nykyisin noin 3\xc2\xa0000 yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. Alalaji derbyi on voimakkaasti v\xc3\xa4hentynyt elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6n h\xc3\xa4vi\xc3\xa4misen seurauksena. Laji on paikkalintu.\n_START_SECTION_\nElinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4nnenkoukkukakadut asuvat eukalyptusmetsiss\xc3\xa4 ja maanviljelysalueilla, miss\xc3\xa4 vain on joitakin suuria puita, ja yleens\xc3\xa4 aina jonkin vesist\xc3\xb6n tuntumassa. Ne ovat \xc3\xa4\xc3\xa4nekk\xc3\xa4it\xc3\xa4 ja huomiota her\xc3\xa4tt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 lintuja, jotka pesim\xc3\xa4ajan ulkopuolella liikkuvat usein suurissakin parvissa.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntymisaika on yleens\xc3\xa4 syyskuusta marraskuulle. Laji on yksiavioinen. Pes\xc3\xa4 on tavallisesti rannalla kasvavan, vanhan eukalyptuksen oksan tai rungon kolossa hyvin korkealla ja vaikeasti tavoitettavissa. Pes\xc3\xa4puiden ik\xc3\xa4haitari oli er\xc3\xa4\xc3\xa4n tutkimuksen mukaan 167\xe2\x80\x931\xc2\xa0333 vuotta. Valkoisia munia on yhdest\xc3\xa4 nelj\xc3\xa4\xc3\xa4n, tavallisesti kaksi. Molemmat emot osallistuvat haudontaan, joka kest\xc3\xa4\xc3\xa4 noin 26\xe2\x80\x9329 p\xc3\xa4iv\xc3\xa4\xc3\xa4. Poikasista selvi\xc3\xa4\xc3\xa4 lentokykyiseksi usein vain yksi. Pes\xc3\xa4poikasaika on 8\xe2\x80\x939 viikkoa ja poikanen itsen\xc3\xa4istyy sen j\xc3\xa4lkeen kolmen kuukauden kuluttua. Molemmat emot osallistuvat my\xc3\xb6s poikasen hoitamiseen ja ruokkimiseen. L\xc3\xa4nnenkoukkukakadu on sukukyps\xc3\xa4 3\xe2\x80\x935 vuoden ik\xc3\xa4isen\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nRavinto\n_START_PARAGRAPH_\nL\xc3\xa4nnenkoukkukakadut ruokailevat enimm\xc3\xa4kseen maassa ja sy\xc3\xb6v\xc3\xa4t siemeni\xc3\xa4, p\xc3\xa4hkin\xc3\xb6it\xc3\xa4, hedelmi\xc3\xa4, marjoja, sipuleita, juurimukuloita, hy\xc3\xb6nteisi\xc3\xa4 ja niiden toukkia sek\xc3\xa4 mahdollisesti mett\xc3\xa4.'