b'\n_START_ARTICLE_\nImperialismi\n_START_SECTION_\nImperialismin historiaa\n_START_PARAGRAPH_\nHistoriassa valtakuntien laajentaminen sodan keinoin on ollut enemm\xc3\xa4n s\xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xb6 kuin poikkeus: Assyrian valtakunnan valloittivat persialaiset, jotka kukistuivat Aleksanteri Suuren (356\xe2\x80\x93323 eaa.) edess\xc3\xa4. H\xc3\xa4nen visionsa oli oicumene \xe2\x80\x99yksi maailma\xe2\x80\x99 tai kosmopolis \xe2\x80\x99maailman polis\xe2\x80\x99. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n tavoitteen saavutti k\xc3\xa4yt\xc3\xa4nn\xc3\xb6ss\xc3\xa4 Rooma, joka yhdisti maailman Britteinsaarilta Egyptiin. Tuohon aikaan imperiumia pidettiin yhdist\xc3\xa4v\xc3\xa4n\xc3\xa4 tekij\xc3\xa4n\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nPax Britannica\n_START_PARAGRAPH_\nNapoleonin kukistamisen j\xc3\xa4lkeen oli vallinnut niin sanottu Pax Britannica, jolloin Yhdistynyt kuningaskunta oli hallinnut suvereenisti meri\xc3\xa4 ja siten maailmankauppaa sek\xc3\xa4 noussut teollisen vallankumouksen my\xc3\xb6t\xc3\xa4 johtavaksi talousmahdiksi. Saksan yhdistyminen vuoden 1871 sodan p\xc3\xa4\xc3\xa4tteeksi ja Italian yhdistyminen 1870, ja niiss\xc3\xa4 sek\xc3\xa4 Ranskassa alkanut teollistuminen ja uudet aseet \xe2\x80\x93 h\xc3\xb6yrylaivat ja ter\xc3\xa4s \xe2\x80\x93 nostivat muut maat kilpailemaan Britannian kanssa. Kauppakilpailu koveni vuosien 1873\xe2\x80\x931896 pitk\xc3\xa4n laman aikana, jolloin hallituksilla oli paine edist\xc3\xa4\xc3\xa4 kotimaista teollisuutta suojatulleilla, mik\xc3\xa4 johti vapaakaupan oppien hylk\xc3\xa4\xc3\xa4miseen (Saksassa 1879 ja Ranskassa 1881). Uusien mertentakaisten alueiden uskottiin luovan vientimarkkinat ilman ulkomaista kilpailua ja toimivan lis\xc3\xa4ksi halpojen raaka-aineiden l\xc3\xa4hteen\xc3\xa4._NEWLINE_Britannian paluun imperialismiin katsotaan ajoittuvan vuoteen 1875, jolloin Benjamin Disraelin hallitus osti velkaantuneelta Egyptin hallitsijalta Ismaililta strategisesti t\xc3\xa4rke\xc3\xa4n Suezin kanavan osakkeet. Ismailin sanouduttua irti veloista Ranska ja Britannia ottivat maan hallintoonsa ja pakottivat hallitsijan eroamaan. Maassa nousi vuonna 1882 kapina, jonka brittijoukot kukistivat._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n laajenemisen pelko sai britit ottamaan Kyproksen sotilastukikohdakseen tukemaan Osmanien valtakuntaa mahdollista Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n hy\xc3\xb6kk\xc3\xa4yst\xc3\xa4 vastaan sek\xc3\xa4 valloittamaan Afganistanin puskurivy\xc3\xb6hykkeeksi Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n ja brittien Intian v\xc3\xa4lille. Sis\xc3\xa4-Aasian jako p\xc3\xa4\xc3\xa4ttyi brittien sotaretkeen Tiibeti\xc3\xa4 vastaan 1903\xe2\x80\x931904. 1890-luvulla Britanniasta tuli Afrikan valloituksen edell\xc3\xa4k\xc3\xa4vij\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nSosiaalista taustaa\n_START_PARAGRAPH_\nKirjailija Rudyard Kipling kehotti Yhdysvaltoja kantamaan \xe2\x80\x9dvalkoisen miehen taakan\xe2\x80\x9d ja viem\xc3\xa4\xc3\xa4n sivistyst\xc3\xa4 maailman muille roduille. Sosiaalidarvinismista tuli tunnettu oppi l\xc3\xa4pi l\xc3\xa4nsimaiden, ja Ranskan is\xc3\xa4llinen mission civilisatrice, sivist\xc3\xa4misteht\xc3\xa4v\xc3\xa4, vetosi valtiomiehiin._NEWLINE_Henry Stanleyt\xc3\xa4 kiinnosti erityisesti Afrikan tarjoamat taloudelliset mahdollisuudet. H\xc3\xa4n kirjoitti artikkeleita, taivutteli rikkaita ja puhui julkisissa tilaisuuksissa lausuen muun muassa: \xe2\x80\x9dKoskien tuolla puolen on 40 miljoonaa alastonta ihmist\xc3\xa4, ja Manchesterin puuvillankehr\xc3\xa4\xc3\xa4j\xc3\xa4t odottavat tilaisuutta vaatettaa heid\xc3\xa4t\xe2\x80\x9d. H\xc3\xa4n kehotti my\xc3\xb6s kaatamaan sivistyst\xc3\xa4 Afrikan barbarismiin ja liitt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n nuo \xe2\x80\x9dkurjat\xe2\x80\x9d kristilliseen seurakuntaan._NEWLINE_Ammattiliittojen, sosialismin ja protestiliikkeiden synty sai poliittisen eliitin k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n kolonialismia kiihkois\xc3\xa4nmaallista henke\xc3\xa4 luodessaan, siten saavuttaen ty\xc3\xb6v\xc3\xa4enluokan tuen. Uudet joukkotiedotusv\xc3\xa4lineet k\xc3\xa4yttiv\xc3\xa4t t\xc3\xa4t\xc3\xa4 hyv\xc3\xa4kseen varsinkin Espanjan\xe2\x80\x93Yhdysvaltain sodan yhteydess\xc3\xa4 1898 sek\xc3\xa4 buurisodan ja boksarikapinan aikana 1900. Jopa ne jotka yhdistiv\xc3\xa4t imperialistisen kolonialismin sortoon ja riistoon, hyv\xc3\xa4ksyiv\xc3\xa4t kolonialismin hiljaisesti: vuonna 1904 sosialistinen internationaali p\xc3\xa4\xc3\xa4tti, ett\xc3\xa4 tulevaisuuden sosialististen hallitusten on johdatettava siirtomaiden ihmiset lopulta itsen\xc3\xa4isyyteen.\n_START_SECTION_\nSiirtomaa-ajan vaikutukset Afrikassa\n_START_PARAGRAPH_\nSiirtomaa-ajalla on merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 vaikutuksia Afrikan konflikteihin ja Afrikan kehitykseen. Berliinin konferenssissa l\xc3\xa4ntiset valloittajamaat p\xc3\xa4\xc3\xa4ttiv\xc3\xa4t Afrikan uusista rajoista, jolloin ainoastaan 20\xc2\xa0prosenttia rajoista j\xc3\xa4i entiselleen. Monet eri etnisiin ryhmiin kuuluneet joutuivat toisistaan erilleen. Uusien rajalinjausten takia tiettyihin etnisiin ryhmiin kuuluneet olivat aiemmasta tilanteesta poiketen v\xc3\xa4hemmist\xc3\xb6\xc3\xa4 tai enemmist\xc3\xb6\xc3\xa4. Samaan valtioon liitettiin kansoja, joilla oli erilainen kulttuuri ja jotka olivat poliittisestikin el\xc3\xa4neet erill\xc3\xa4\xc3\xa4n toisistaan tai taistelleet toisiaan vastaan.\n_START_SECTION_\nKolonialismin vaikutukset\n_START_PARAGRAPH_\nVuosien 1885\xe2\x80\x931914 valloitusten j\xc3\xa4lkeen Britannia otti 30\xc2\xa0% Afrikan v\xc3\xa4est\xc3\xb6st\xc3\xa4 hallintaansa, Ranska 15\xc2\xa0%, Saksa 9\xc2\xa0%, Belgia 7\xc2\xa0% ja Italia 1\xc2\xa0%. V\xc3\xa4kirikkain maa oli brittien Nigeria, joka 15 miljoonalla asukkaallaan oli suurempi kuin koko Ranskan L\xc3\xa4nsi-Afrikka tai Saksan siirtomaat yhteens\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nYhdysvallat ja Saksa\n_START_PARAGRAPH_\nYhdysvalloista ja Saksasta oli tullut molemmista suurvaltoja, ja ne aloittivat 1890-luvulla voimakkaan kilpavarustelun, etenkin laivastojen osalta. Yhdysvallat valtasi Kuuban, Puerto Ricon ja Filippiinit Espanjalta vuoden 1898 sodassa. Filippiinien valloitus johti parinsadantuhannen asukkaan veril\xc3\xb6ylyyn, josta maan kansalaiset \xe2\x80\x93 etunen\xc3\xa4ss\xc3\xa4\xc3\xa4n kirjailija Mark Twain \xe2\x80\x93 syyttiv\xc3\xa4t hallitustaan._NEWLINE_Saksassa valtakunnankansleri Otto von Bismarck piti aluksi siirtomaita hy\xc3\xb6dytt\xc3\xb6min\xc3\xa4, mutta py\xc3\xb6rsi sittemmin kantansa pysy\xc3\xa4kseen muiden Euroopan maiden tahdissa, ja piilottaakseen Saksan laajemmat strategiset haaveet. Saksan merkitt\xc3\xa4vin siirtomaa oli Tansania, jonka valtaaminen esti Britannian haaveet saada Afrikan halki pohjois\xe2\x80\x93etel\xc3\xa4-akselilla kulkeva alue.\n_START_SECTION_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4\n_START_PARAGRAPH_\nVen\xc3\xa4j\xc3\xa4 yhdistyi Moskovan ruhtinaskunnan Iivana IV:n johdolla (1533\xe2\x80\x931584). My\xc3\xb6hemmin Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4st\xc3\xa4 kasvoi eurooppalainen suurvalta, etenkin Pietari Suuren valloitusten j\xc3\xa4lkeen. Imperialismin aikakautena Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 laajeni Keski-Aasiaan, kohti brittien hallitsemaa Intiaa. Suurvaltojen kilpajuoksua kutsuttiin Kiplingin tunnetuksi tekem\xc3\xa4ll\xc3\xa4 nimell\xc3\xa4 \xe2\x80\x9dSuuri peli\xe2\x80\x9d (\xe2\x80\x9dThe Great Game\xe2\x80\x9d). Lopulta Afganistan j\xc3\xa4i kuitenkin puskurivaltioksi imperiumien v\xc3\xa4liin._NEWLINE_Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n pitk\xc3\xa4aikaisin vastustaja oli turkkilainen Osmanien valtakunta, joka oli Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n laajentumispyrkimysten esteen\xc3\xa4 ja piti hallussaan lukuisia kristittyjen pyhi\xc3\xa4 paikkoja. Erityisen\xc3\xa4 syyn\xc3\xa4 oli pyrkimys slaavien yhdist\xc3\xa4miseen, (panslavismiin). Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n politiikan pitk\xc3\xa4n linjan tavoite oli saada haltuunsa Dardanelliensalmi ja Konstantinopoli (\xe2\x80\x9dTsargrad\xe2\x80\x9d), jonka ymp\xc3\xa4rysvallat sille lupasivatkin ensimm\xc3\xa4isen maailmansodan voiton j\xc3\xa4lkeen. Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4n harjoittaman imperialismin syin\xc3\xa4 on pidetty esimerkiksi taloudellisia syit\xc3\xa4 ja oman maan suhteellisen liikakansoituksen purkamista._NEWLINE_Sodan seurauksena valtaan nousseiden bol\xc5\xa1evikkien historiankirjoitus l\xc3\xa4hti menneisyyden t\xc3\xa4ydellisen tuomitsemisen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulmasta. Etenkin bol\xc5\xa1evikkihistorioitsija Mihail Pokrovskin mukaan \xe2\x80\x9dVen\xc3\xa4j\xc3\xa4 oli aina Moskovan suuriruhtinaskunnan ajoista asti ollut v\xc3\xa4kivaltaisesti laajentumaan pyrkinyt, muita kansoja alistanut kolonialistinen valta\xe2\x80\x9d._NEWLINE_Neuvostoliiton kaudella Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4 laajensi alueitaan huomattavasti ja muodosti itselleen toisessa maailmansodassa satelliittivaltioista koostuneen it\xc3\xa4-blokin.\n_START_SECTION_\nJapani\n_START_PARAGRAPH_\nVuoden 1868 Meiji-restauraatio teki Japanista l\xc3\xa4nsimaistyyppisen valtion ja aloitti teollistumisen ja militarismin. Japani laajensi maa-alueitaan ottamalla haltuunsa Korean 1894 ja Mant\xc5\xa1urian 1905 Ven\xc3\xa4j\xc3\xa4lle aiheuttamansa tappion j\xc3\xa4lkeen. Ennen toista maailmansotaa Japani oli h\xc3\xa4ik\xc3\xa4ilem\xc3\xa4tt\xc3\xb6m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 valloituspolitiikalla saanut haltuunsa laajoja osia It\xc3\xa4-Aasiasta, mutta sen mahti romahti sodan seurauksena. 1900-luvun alkupuoliskolla Japani oli aktiivisimmin imperialismia harjoittanut valtio.\n_START_SECTION_\nKiina\n_START_PARAGRAPH_\nKiina oli imperialismin kautena l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 eurooppalaisen ja japanilaisen imperialismin uhrina. Toisen maailmansodan j\xc3\xa4lkeen se itse valloitti Tiibetin.\n_START_SECTION_\nImperialismin arvostelu\n_START_PARAGRAPH_\nImperialismin vastaisia liikkeit\xc3\xa4 voidaan nimitt\xc3\xa4\xc3\xa4 yhteisnimell\xc3\xa4 anti-imperialismi. Riistetyiksi itsens\xc3\xa4 kokevissa maissa nationalisteilla on ollut usein merkitt\xc3\xa4v\xc3\xa4 osa t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 toiminnassa. Jotkut (sosiaali)liberaalit ja etenkin sosialistit ovat vastustaneet imperialismia. Reaalipolitiikka on tosin ajoittain ajanut n\xc3\xa4iden molempien ryhmien edustajia puolustamaan imperialistista politiikkaa._NEWLINE_Taloustieteilij\xc3\xa4 Adam Smith esitti siirtokunnista (tuolloin Pohjois-Amerikka ja L\xc3\xa4nsi-Intia) luopumista teoksessaan Kansojen varallisuus (The Wealth of Nations IV:VII, Of Colonies). Fabialainen liberaali John A. Hobson esitti kritiikiss\xc3\xa4\xc3\xa4n (Imperialism, 1902) imperialismin l\xc3\xa4ht\xc3\xb6kohdaksi kapitalismin ep\xc3\xa4kohdat, jotka johtivat p\xc3\xa4\xc3\xa4oman etsiytymiseen ulkomaille._NEWLINE_Tekstist\xc3\xa4 otti vaikutteita muun muassa Lenin, joka kirjoituksissaan m\xc3\xa4\xc3\xa4ritteli imperialismin kapitalismin viimeiseksi vaiheeksi. H\xc3\xa4nen oppi-is\xc3\xa4ns\xc3\xa4 Karl Marx oli viel\xc3\xa4 tukenut imperialismia, koska se Marxin mielest\xc3\xa4 joudutti historiallista kehityst\xc3\xa4 kohti sosialismia._NEWLINE_Marxistis-leninistinen n\xc3\xa4k\xc3\xb6kulma tuli uudelleen voimakkaasti esiin 1960- ja 1970-luvuilla, kun monikansalliset yritykset alkoivat kasvattaa merkityst\xc3\xa4\xc3\xa4n. Globalisaatiokeskustelun yhteydess\xc3\xa4 radikaalit teoreetikot ovat puhuneet esimerkiksi \xe2\x80\x9dkansainv\xc3\xa4lisen finanssip\xc3\xa4\xc3\xa4oman imperialismista\xe2\x80\x9d.\n_START_SECTION_\nSitaatteja imperialismista\n_START_PARAGRAPH_\nAdam Smith, Kansojen varallisuus (1776; suom. Toivo T. Kaila 1933)_NEWLINE_\xe2\x80\x9dJos olisi annettava mahdollisimman lyhyt m\xc3\xa4\xc3\xa4ritelm\xc3\xa4 imperialismista, niin pit\xc3\xa4isi sanoa, ett\xc3\xa4 imperialismi on kapitalismin monopolistinen vaihe. \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93 Imperialismi on kapitalismia sill\xc3\xa4 kehitysasteella, jolloin on muodostunut monopolien ja finanssip\xc3\xa4\xc3\xa4oman herruus, p\xc3\xa4\xc3\xa4oman vienti saanut huomattavan merkityksen, kansainv\xc3\xa4liset trustit aloittaneet maailman jakamisen ja maapallon koko alueen jakaminen suurimpien kapitalististen maiden kesken on p\xc3\xa4\xc3\xa4ttynyt. \xe2\x80\x93 \xe2\x80\x93 imperialismille on oleellista muutamien suurvaltojen kilpataistelu hegemoniasta, ts. pyrkimys maiden valtaukseen, ei siin\xc3\xa4 m\xc3\xa4\xc3\xa4rin suorastaan itse\xc3\xa4\xc3\xa4n varten kuin vastustajan heikent\xc3\xa4miseksi ja sen hegemonian j\xc3\xa4rkytt\xc3\xa4miseksi.\xe2\x80\x9d_NEWLINE_Vladimir I. Lenin, Imperialismi, kapitalismin korkein vaihe (1916)'