b'\n_START_ARTICLE_\nAvaruusrakenne\n_START_PARAGRAPH_\nMolekyylien avaruusrakenteella tarkoitetaan atomien kolmiulotteista j\xc3\xa4rjestymist\xc3\xa4 molekyyliksi. Molekyylien avaruusrakenteeseen vaikuttaa oleellisesti keskusatomin hybridisaatio.\n_START_SECTION_\nAlifaattiset yhdisteet\n_START_PARAGRAPH_\nAlifaattiset yhdisteet ovat orgaanisia yhdisteit\xc3\xa4 ja niit\xc3\xa4 ovat alkaanit, jotka sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t vain yksinkertaisia kovalenttisia sidoksia, alkeenit, joissa on ainakin yksi kaksoissidos ja alkyynit, joissa taas on ainakin yksi kolmoissidos. Lis\xc3\xa4ksi on olemassa edell\xc3\xa4 mainittujen johdannaisia. Bentseenin sis\xc3\xa4lt\xc3\xa4v\xc3\xa4t yhdisteet eiv\xc3\xa4t kuulu alifaattisiin yhdisteisiin._NEWLINE_Alkaanit: hiilen atomeissa tapahtuu sp\xc2\xb3-hybridisoituminen. Kolme 2p-orbitaalia ja yksi 2s-orbitaali muuttuvat nelj\xc3\xa4ksi samanenergiaiseksi sp\xc2\xb3-hybridiorbitaaliksi. Metaanissa muodostuu nelj\xc3\xa4 yksinkertaista (l. sigma-) sidosta, kun hiiliatomin nelj\xc3\xa4 sp\xc2\xb3-hybridiorbitaalia yhdistyv\xc3\xa4t vetyatomien 1s-orbitaalien kanssa. Syntyy siis nelj\xc3\xa4 molekyyliorbitaalia. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 molekyyli on muodoltaan tetraedri, sill\xc3\xa4 keskusatomista (hiilest\xc3\xa4) l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t elektroniparit hylkiv\xc3\xa4t toisiaan ja asettuvat mahdollisimman kauaksi toisistaan. Sidoskulmat ovat t\xc3\xa4ss\xc3\xa4 tapauksessa 109,5 astetta._NEWLINE_Alkeenit: kaksoissidoksen muodostuessa hiiliatomien 2s-orbitaali ja kaksi 2p-orbitaalia hybridisoituvat, tapahtuu siis sp\xc2\xb2-hybridisoituminen. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 hybridisoituneet orbitaalit yhdistyv\xc3\xa4t toisten atomien kanssa, jolloin muodostuu 3 yksinkertaista sidosta. Hiiliatomin hybridisoitumattomat 2p-orbitaalit muodostavat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n molekyyliorbitaalin (piisidos). T\xc3\xa4m\xc3\xa4 piisidos muodostaa yhdess\xc3\xa4 sigmasidoksen kanssa kaksoissidoksen. Eteenimolekyyliss\xc3\xa4 atomit ovat samassa tasossa ja sidokset ovat mahdollisimman kaukana toisistaan. Siksi atomien v\xc3\xa4liset sidoskulmat ovat 120 astetta._NEWLINE_Alkyynit: kolmoissidoksen syntyess\xc3\xa4 vain yksi 2s- ja yksi 2p-orbitaali hybridisoituvat eli kyseess\xc3\xa4 on sp-hybridisoituminen. Kahden hiilen v\xc3\xa4lisess\xc3\xa4 sidoksessa molemmat hybridisoitumattomat 2p-orbitaalit muodostavat piisidokset. Etyynimolekyyli on lineaarinen ja symmetrinen ja sidoskulmat ovat 180 astetta.\n_START_SECTION_\nAromaattiset yhdisteet\n_START_PARAGRAPH_\nHiilen hybridisaation erikoistapaus on bentseeni. Saksalainen kemisti August Kekul\xc3\xa9 esitti vuonna 1866 bentseenimolekyylin olevan kuusihiilinen rengas, jossa hiiliatomit ovat sitoutuneet toisiinsa vuorottelevilla yksinkertaisilla ja kaksoissidoksilla. Kekul\xc3\xa9 esitti bentseenimolekyyleiss\xc3\xa4 kaksoissidosten ja yksinkertaisten sidosten paikkojen vaihtelevan, mink\xc3\xa4 johdosta bentseenin rakennekaava voidaan kirjoittaa kahdella eri tavalla. Kekul\xc3\xa9n v\xc3\xa4itet\xc3\xa4\xc3\xa4n keksineen bentseenin rengasrakenteen unessaan, jossa hiiliketju muuttui k\xc3\xa4\xc3\xa4rmeeksi, joka puri omaa h\xc3\xa4nt\xc3\xa4\xc3\xa4ns\xc3\xa4._NEWLINE_Bentseenirenkaan hiiliatomeihin on liittynyt kolme muuta atomia ja sidosten v\xc3\xa4liset kulmat ovat 120 astetta. N\xc3\xa4in ollen hiiliatomit ovat sp2-hybridisoituneita ja avaruusrakenne on tasomainen.'