b'\n_START_ARTICLE_\nCembalo\n_START_PARAGRAPH_\nCembalo [t\xc5\xa1embalo] on psalttarista 1400-luvulla kehitetty, pianon edelt\xc3\xa4jiin kuuluva kosketinsoitin, joka pianon tultua yleiseen k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n h\xc3\xa4visi joksikin aikaa kokonaan._NEWLINE_Cembalon kielet ovat kohtisuorassa koskettimistoon n\xc3\xa4hden. \xc3\x84\xc3\xa4ni resonoi kaikukopassa, joka on rakennettu ohutsein\xc3\xa4isest\xc3\xa4 puusta. Sormioita on tavallisesti yksi tai kaksi ja \xc3\xa4\xc3\xa4nikertoja 1\xe2\x80\x934.\n_START_SECTION_\nToimintaperiaate\n_START_PARAGRAPH_\nCembalon \xc3\xa4\xc3\xa4ni muistuttaa muiden n\xc3\xa4pp\xc3\xa4ilysoitinten, kuten luutun, \xc3\xa4\xc3\xa4nt\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 johtuu cembalon toimintaperiaatteesta. _NEWLINE_Toisin kuin pianossa, jossa kieli\xc3\xa4 vasaroidaan, cembalon kieli\xc3\xa4 n\xc3\xa4pp\xc3\xa4ill\xc3\xa4\xc3\xa4n. Koskettimen n\xc3\xa4kyv\xc3\xa4n osan painaminen kohottaa sen toista p\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4 soittimen sis\xc3\xa4ll\xc3\xa4. T\xc3\xa4m\xc3\xa4 edelleen kohottaa pystysuunnassa liikkuvaa luistia, jonka sivulla on pieni, nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n usein muovista tehty kynsi, plektra. Kynsi n\xc3\xa4pp\xc3\xa4\xc3\xa4 kielt\xc3\xa4 noustessaan kielen ohi ja luiskahtaa koskettimen j\xc3\xa4lleen vapautuessa takaisin kielen alapuolelle. Koskettimen painaminen tuottaa suurin piirtein yht\xc3\xa4 voimakkaan \xc3\xa4\xc3\xa4nen riippumatta siit\xc3\xa4, kuinka kovaa kosketinta painetaan  Sen vuoksi crescendot tai diminuendot tuotetaan ensisijaisesti lis\xc3\xa4\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 tai v\xc3\xa4hent\xc3\xa4m\xc3\xa4ll\xc3\xa4 samanaikaisesti soitettavien \xc3\xa4\xc3\xa4nten m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4. Dynamiikka onkin osittain sis\xc3\xa4\xc3\xa4nkirjoitettu cembalolle tehtyihin s\xc3\xa4vellyksiin. 1500-luvun lopulla soittimeen lis\xc3\xa4ttiin toinen sormio, mik\xc3\xa4 lis\xc3\xa4si edelleen vaihtelumahdollisuuksia.\n_START_SECTION_\nHistoria\n_START_PARAGRAPH_\nCembalo oli yleisimmin k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 1500\xe2\x80\x931700-luvuilla, ensin continuo-soittimena, my\xc3\xb6hemmin my\xc3\xb6s soolosoittimena. Muita samaan aikaan k\xc3\xa4yt\xc3\xb6ss\xc3\xa4 olleita kosketinsoittimia ovat esimerkiksi klavikordi sek\xc3\xa4 cembalon sukulaiset spinetti ja virginaali._NEWLINE_Barokin aikana cembaloa k\xc3\xa4ytettin yleisestisoitinyhtyeiss\xc3\xa4, oopperassa resitatiiveissa ja kamarimusiikissa. Italialaiset olivat 1500-luvulla maineikkaimpia cembaloiden valmistajia, ja heilt\xc3\xa4 hankkivat taitonsa 1600-luvun kuuluisat alankomaalaiset soittimenrakentajat. 1900-luvulla cembalon rakennetta pyrittiin modernisoimaan muokkaamalla sit\xc3\xa4 raskasrakenteisemmaksi ja enemm\xc3\xa4n pianoa muistuttavaksi. N\xc3\xa4m\xc3\xa4 kokeilut eiv\xc3\xa4t kuitenkaan olleet soinnillisesti onnistuneita, ja 1900-luvun loppupuolella alettiin uudelleen noudattaa 1600- ja 1700-luvun soitinten rakennusperiaatteita.\n_START_SECTION_\nViritt\xc3\xa4minen\n_START_PARAGRAPH_\nCembalo t\xc3\xa4ytyy viritt\xc3\xa4\xc3\xa4 s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti (viikoittain). Cembalistit opettelevatkin viritt\xc3\xa4m\xc3\xa4\xc3\xa4n soittimensa itse. Harjaantunut viritt\xc3\xa4j\xc3\xa4 selviytyy urakasta pelk\xc3\xa4n \xc3\xa4\xc3\xa4niraudan ja viritysavaimen avulla, mutta hyv\xc3\xa4st\xc3\xa4 virityskoneesta on apua ns. jaon tekemisess\xc3\xa4. _NEWLINE_Cembaloa ei yleens\xc3\xa4 viritet\xc3\xa4 tasavireiseksi, sill\xc3\xa4 tasavireisess\xc3\xa4 virityksess\xc3\xa4 suurin osa intervalleista j\xc3\xa4\xc3\xa4 ep\xc3\xa4puhtaiksi, eik\xc3\xa4 soitin resonoi kauniisti. Yleisi\xc3\xa4 viritysj\xc3\xa4rjestelmi\xc3\xa4 ovat "keskis\xc3\xa4velinen" sek\xc3\xa4  ns. "hyv\xc3\xa4vireiset" ("Well Tempered", "Wohltemperierte"): esimerkiksi Valotti, Werckmeister ja Kirnberger, jotka on nimetty kehitt\xc3\xa4jiens\xc3\xa4 mukaan._NEWLINE_Yksinkertaistettuna viritt\xc3\xa4minen tapahtuu seuraavasti: viritet\xc3\xa4\xc3\xa4n \xc3\xa4\xc3\xa4niraudasta a\xc2\xb9 (joko 440 Hz tai 415 Hz {my\xc3\xb6s 392 Hz jne.}) ja sen mukaan pieni a. T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen "tehd\xc3\xa4\xc3\xa4n jako" eli viritet\xc3\xa4\xc3\xa4n pieni oktaavi (eli keski-c:n alapuolinen oktaaviala) halutun viritysj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n mukaisesti, ts. jaetaan oktaavi 12:een halutun kokoiseen s\xc3\xa4velaskeleeseen. _NEWLINE_Jaon tekeminen onnistuu korvakuulolta mutta vaatii k\xc3\xa4rsiv\xc3\xa4llisyytt\xc3\xa4 ja harjoitusta. Ep\xc3\xa4puhtaita intervalleja korvakuulolta viritett\xc3\xa4ess\xc3\xa4 apuna voi k\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 my\xc3\xb6s metronomia, jolloin intervallin s\xc3\xa4velten synnytt\xc3\xa4m\xc3\xa4 huojuntataajuus voidaan s\xc3\xa4\xc3\xa4t\xc3\xa4\xc3\xa4 tavoitellun viritysj\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n mukaiseksi. Jaon voi tehd\xc3\xa4 my\xc3\xb6s virityskoneen avulla, jos virityskone tuntee muitakin kuin tasavireisen j\xc3\xa4rjestelm\xc3\xa4n._NEWLINE_Kun jako on valmis, viritet\xc3\xa4\xc3\xa4n muut oktaavialat puhtaiden oktaavien avulla. Jos soittimessa on enemm\xc3\xa4n kuin yksi kieli kutakin s\xc3\xa4velkorkeutta kohden, kytket\xc3\xa4\xc3\xa4n ensimm\xc3\xa4isen kielist\xc3\xb6n virityksen j\xc3\xa4lkeen toinen kielist\xc3\xb6 k\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n ja viritet\xc3\xa4\xc3\xa4n puhtaita priimej\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nCembalisteja, s\xc3\xa4velt\xc3\xa4ji\xc3\xa4, rakentajia\n_START_PARAGRAPH_\nSuomalaisia cembalotaiteilijoita ovat muun muassa Aapo H\xc3\xa4kkinen, Kati H\xc3\xa4m\xc3\xa4l\xc3\xa4inen, Assi Karttunen, Ilpo Laspas, Pilvi Listo, Anssi Mattila, Elina Mustonen, Annamari P\xc3\xb6lh\xc3\xb6 ja Matias H\xc3\xa4kkinen. Tunnettuja ulkomaalaisia nimi\xc3\xa4 ovat puolalainen Wanda Landowska (1879-1959), jonka voidaan katsoneen nostaneen soittimen unohduksesta ja jonka kannustuksen ansiosta my\xc3\xb6s s\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4t l\xc3\xb6ysiv\xc3\xa4t sen uudelleen 1900-luvulla, sek\xc3\xa4 alankomaalaiset Ton Koopman (s. 1944), Gustav Leonhardt (1928-2012) sek\xc3\xa4 Bob van Asperen (s. 1947)._NEWLINE_Cembalolle ovat s\xc3\xa4velt\xc3\xa4neet muiden muassa Jean-Henri D\'Anglebert, Johann Sebastian Bach, William Byrd, Jacques Champion de Chambonni\xc3\xa8res, Fran\xc3\xa7ois Couperin, Louis Couperin, Girolamo Frescobaldi, Johann Jakob Froberger, Orlando Gibbons, Georg Friedrich H\xc3\xa4ndel, Louis Marchand, Domenico Scarlatti ja Jean-Philippe Rameau. _NEWLINE_Cembalolle ovat s\xc3\xa4velt\xc3\xa4neet monet nykys\xc3\xa4velt\xc3\xa4j\xc3\xa4tkin. 1900-luvun merkitt\xc3\xa4vi\xc3\xa4 teoksia ovat muun muassa Francis Poulencin ja Manuel de Fallan konsertot. Modernia musiikkia cembalolle ovat s\xc3\xa4velt\xc3\xa4neet Joonas Kokkonen ja Jukka Tiensuu._NEWLINE_Suomessa cembaloita rakentavat muun muassa Arno Pelto, Jonte Knif ja Hendrik van Schevikhoven._NEWLINE_Monet cembalistit ovat my\xc3\xb6s urkureita ja p\xc3\xa4invastoin, kuten edell\xc3\xa4 mainittu Gustav Leonhardt._NEWLINE_Suomen kulttuurirahaston Pirkanmaan rahasto hankki vuonna 2019 lainak\xc3\xa4ytt\xc3\xb6\xc3\xb6n cembalon. Se on Mietke-mallin kaksisormioinen cembalo, jonka on rakentanut Toscanassa soitinrakentaja Bruce Kennedy.'