b'\n_START_ARTICLE_\nGalapagosinmerimetso\n_START_SECTION_\nKoko ja ulkon\xc3\xa4k\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nGalapagosinmerimetso on kokoonsa n\xc3\xa4hden raskasrakenteinen. Pituus on 84\xe2\x80\x93100 sentti\xc3\xa4, ja paino 2,5\xe2\x80\x934,0 kiloa. Se onkin kaikkein painavin merimetsolaji. Koiraat ovat paljon naaraita kookkaampia, mutta sukupuolet ovat muutoin samann\xc3\xa4k\xc3\xb6iset. Muiden lentokyvytt\xc3\xb6mien lintujen tavoin galapagosinmerimetson rintalastasta puuttuu lentokykyisille lajeille ominainen harjanne. Siiven pituus on alle 18 sentti\xc3\xa4, kun se muilla heimon lajeilla on 30\xe2\x80\x9332 sentti\xc3\xa4. H\xc3\xb6yhenys on hyvin tuuhea ja n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 yhten\xc3\xa4iselt\xc3\xa4 takilta. H\xc3\xb6yhenpuku ei ole vett\xc3\xa4 hylkiv\xc3\xa4, mutta tarpeeksi tiivis suojaamaan merimetsoa vedess\xc3\xa4. Kun lintu nousee vedest\xc3\xa4, sen h\xc3\xb6yhenys n\xc3\xa4ytt\xc3\xa4\xc3\xa4 m\xc3\xa4r\xc3\xa4lt\xc3\xa4, mutta alla oleva iho on silti jokseenkin kuiva. Jalkojen nelj\xc3\xa4n varpaan v\xc3\xa4lill\xc3\xa4 on muiden merimetsojen tavoin r\xc3\xa4pyl\xc3\xa4poimu. Nokka on pitk\xc3\xa4 ja koukkuk\xc3\xa4rkinen. Silm\xc3\xa4t ovat turkoosin v\xc3\xa4riset. Vatsapuolen v\xc3\xa4ritys on ruskea, selk\xc3\xa4puoli on mustahko. Nuoret linnut ovat hyvin samann\xc3\xa4k\xc3\xb6isi\xc3\xa4 kuin aikuiset, mutta niiden h\xc3\xb6yhenys on kiilt\xc3\xa4v\xc3\xa4n musta. Niiden silm\xc3\xa4t ovat my\xc3\xb6s tummat._NEWLINE_Galapagosinmerimetso poikkeaa niin paljon sukulaisistaan, ett\xc3\xa4 se luetaan joskus omaan sukuunsa. Lajin nuoruuspuvussa on kuitenkin enemm\xc3\xa4n yht\xc3\xa4l\xc3\xa4isyyksi\xc3\xa4 etel\xc3\xa4isen kuin pohjoisen pallonpuoliskon merimetsolajeihin. Sen uskotaankin polveutuvan etel\xc3\xa4isen pallonpuoliskon merimetsoista, jotka saapuivat aikoinaan Gal\xc3\xa1pagossaarille Perun tai Chilen rannikolta. Pedottomassa ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6ss\xc3\xa4, jossa ilmasto pysyy suotuisana ymp\xc3\xa4ri vuoden ja ravinnonhakumatkat ovat lyhyit\xc3\xa4, ei paljon energiaa viev\xc3\xa4st\xc3\xa4 lentokyvyst\xc3\xa4 ole hy\xc3\xb6ty\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nLevinneisyys ja elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6\n_START_PARAGRAPH_\nGalapagosinmerimetso on endeeminen Ecuadorin Gal\xc3\xa1pagossaarilla. Se el\xc3\xa4\xc3\xa4 vain Isabelan ja Fernandinan rannikkovesiss\xc3\xa4 saariston l\xc3\xa4nsiosissa. Fernandinalla lajin levinneisyys kattaa saaren rannikot l\xc3\xa4hes kokonaan, mutta Isabelalla levinneisyys rajoittuu saaren pohjois- ja l\xc3\xa4nsiosiin. Suurimmat yhdyskunnat ovat n\xc3\xa4it\xc3\xa4 saaria erottavan salmen alueella, jossa meri matala ja pohja kivinen ja kalaisa. Parhaat paikat n\xc3\xa4hd\xc3\xa4 lajia ovat Elisabeth Bayssa ja Urvina Bayssa Isabelalla sek\xc3\xa4 Fernandinan Punta Espinosassa._NEWLINE_Maalla galapagosinmerimetso el\xc3\xa4\xc3\xa4 kivisill\xc3\xa4 rannikkoalueilla, mutta ruokailualueet ovat matalissa rannikkovesiss\xc3\xa4, joihin lukeutuvat my\xc3\xb6s salmet ja merenlahdet. Laji vaeltaa harvoin yli kilometrin p\xc3\xa4\xc3\xa4h\xc3\xa4n pesint\xc3\xa4alueelta.\n_START_SECTION_\nElintavat\n_START_PARAGRAPH_\nGalapagosinmerimetso viett\xc3\xa4\xc3\xa4 runsaasti aikaa sukelluksissa. Laji ei muista merimetsoista poiketen k\xc3\xa4yt\xc3\xa4 sukelluksissa apuna siipi\xc3\xa4\xc3\xa4n, vaan etenee yksinomaan r\xc3\xa4pyl\xc3\xb6idens\xc3\xa4 avulla. Se puikkelehtii pohjakivien v\xc3\xa4liss\xc3\xa4 ravinnonhaussa, ja matkaakin mieluummin sukelluksissa kuin veden pinnalla. Jokaisen sukelluksen j\xc3\xa4lkeen galapagosinmerimetso nousee pinnalle kuivattamaan siipens\xc3\xa4 auringossa. Aikuisen linnun \xc3\xa4\xc3\xa4ntely koostuu vain matalasta murinasta._NEWLINE_Ravinto koostuu tursaista, ankeriaista ja pohjassa liikkuvista kaloista. Muiden merimetsojen tavoin se nappaa saaliinsa uimalla ne kiinni.\n_START_SECTION_\nLis\xc3\xa4\xc3\xa4ntyminen\n_START_PARAGRAPH_\nGalapagosinmerimetso voi lis\xc3\xa4\xc3\xa4nty\xc3\xa4 mihin aikaan vuodesta tahansa. Yleens\xc3\xa4 se pesii kuitenkin vuoden kylmimpin\xc3\xa4 kuukausina hein\xc3\xa4\xe2\x80\x93lokakuussa. T\xc3\xa4ll\xc3\xb6in ravintoa on runsaiten ja poikasten riski k\xc3\xa4rsi\xc3\xa4 kuumuudesta on pienin. Lajin yhdyskunnat k\xc3\xa4sitt\xc3\xa4v\xc3\xa4t t\xc3\xa4h\xc3\xa4n aikaan vuodesta noin 12 paria. Muninta on erityisen niukkaa tammi-helmikuussa. Merimetsoparin kosiorituaali alkaa meress\xc3\xa4. Ensin ne alkavat kierrell\xc3\xa4 toisiaan ymp\xc3\xa4ri, nostavat ruumistaan vedest\xc3\xa4 ja aloittavat er\xc3\xa4\xc3\xa4nlaisen "k\xc3\xa4\xc3\xa4rmem\xc3\xa4isen kaulailun". T\xc3\xa4m\xc3\xa4n j\xc3\xa4lkeen pari siirtyy pes\xc3\xa4lleen jossa koiras antaa naaraalle lahjaksi pes\xc3\xa4nrakennustarvikkeen kuten merilev\xc3\xa4n, pullonkorkin tai k\xc3\xb6ydenp\xc3\xa4tk\xc3\xa4n. Suurin osa kumpumaisessa pes\xc3\xa4ss\xc3\xa4 olevasta aineksesta (l\xc3\xa4hinn\xc3\xa4 merilev\xc3\xa4st\xc3\xa4) onkin juuri koiraan lahjaksi tuomia esineit\xc3\xa4. My\xc3\xb6s parittelu tapahtuu maalla._NEWLINE_Naaras munii pes\xc3\xa4\xc3\xa4n 2\xe2\x80\x933 valkeaa munaa, joita molemmat emolinnut hautovat noin 35 vuorokautta. Poikasten kuoriuduttua vanhemmat jakavat kesken\xc3\xa4\xc3\xa4n poikasten haudonnan ja ruokkimisen. Jos ruokaa on kuitenkin runsaasti, naaras voi j\xc3\xa4tt\xc3\xa4\xc3\xa4 koiraan huolehtimaan yksin poikasista ja tehd\xc3\xa4 toisen poikueen toisen koiraan kanssa. Poikaset l\xc3\xa4htev\xc3\xa4t pes\xc3\xa4st\xc3\xa4 kahden kuukauden ik\xc3\xa4isin\xc3\xa4 ja ovat vanhemmistaan riippumattomia puolen vuoden i\xc3\xa4ss\xc3\xa4.\n_START_SECTION_\nUhat ja suojelu\n_START_PARAGRAPH_\nGalapagosinmerimetsojen m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 on pysynyt melko varmasti jokseenkin vakaana lajin l\xc3\xb6ytymisest\xc3\xa4 l\xc3\xa4htien. Sen kantoja ovat heilutelleet El Ni\xc3\xb1o -s\xc3\xa4\xc3\xa4ilmi\xc3\xb6t, mutta ne ovat aina toipuneet niist\xc3\xa4 ennalleen. Esimerkiksi vuoden 1983 El Ni\xc3\xb1o romahdutti kannan 400 yksil\xc3\xb6\xc3\xb6n, mutta m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4 nousi nopeasti, joten jo vuonna 1986 galapagosinmerimetsoja arvioitiin olevan noin tuhat yksil\xc3\xb6\xc3\xa4. Vuonna 2006 laskettiin 1396 lintua. Laji luokitellaan vaarantuneeksi, sill\xc3\xa4 vaikka sen kanta on 2000-luvulla vakiintunut, sen levinneisyysalue on edelleen pieni ja laji on altis vaihteluille._NEWLINE_Laji on hyvin peloton ja herkk\xc3\xa4 ihmisten aiheuttamalle h\xc3\xa4iri\xc3\xb6lle. Aiemmin Isabelan merimetsoja uhkasivat villiintyneet koirat, mutta ne nyt saatu h\xc3\xa4vitetty\xc3\xa4. Kissojen ja rottien p\xc3\xa4\xc3\xa4sy Fernandinalle on my\xc3\xb6s potentiaalinen uhka saaren kannalle. Nyky\xc3\xa4\xc3\xa4n kalastus on suurin huolenaihe, sill\xc3\xa4 galapagosinmerimetsot alttiina hukkumaan kalaverkkoihin. Kalastus my\xc3\xb6s v\xc3\xa4hent\xc3\xa4\xc3\xa4 ravinnon m\xc3\xa4\xc3\xa4r\xc3\xa4\xc3\xa4. Galapagosinmerimetsoa uhkaavat my\xc3\xb6s ymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6katastrofit._NEWLINE_Lajin elinymp\xc3\xa4rist\xc3\xb6 sis\xc3\xa4ltyy Galapagosin kansallispuistoon ja mertensuojelualueeseen, joka puolestaan kuuluu Unescon maailmanperint\xc3\xb6luetteloon. Lis\xc3\xa4ksi Charles Darwin Research Station seuraa lajin kantaa s\xc3\xa4\xc3\xa4nn\xc3\xb6llisesti. Tulokaslajeja yritet\xc3\xa4\xc3\xa4n my\xc3\xb6s kontrolloida.'